Естетичний інструментарій формування уявних спільнот: феномен національного гімну
Вантажиться...
Дата
2021
Науковий керівник
Укладач
Редактор
Назва журналу
ISSN
E-ISSN
Назва тому
Видавець
Одеський національний університет імені І. І. Мечникова
Анотація
Стаття присвячена дослідженню європейського досвіду використання ес-
тетичного інструментарію формування національних колективів. Об’єктом
дослідження виступають національні гімни, як концентрований прояв са-
моінтерпретації конкретної політичної спільноти, обґрунтування легітим-
ності її існування, визначення мети колективної дії. Основою методоло-
гії статті є конструктивізм, який інтерпретує нації як різновид уявних
спільнот та акцентує увагу дослідника на практиці застосування адміні-
стративних та м’яких технологій колективної інтеграції. Міждисциплінар-
ність дослідження досягається через використання теоретичних постула-
тів політології, культурології, соціальної психології, політичної естетики
тощо. Методика дослідження представлена застосуванням компаративного
методу, здійснюваного за такими кластерами, як: виправдання права на іс-
нування (джерело легітимації), «ми-образ» спільноти, спільні герої, уявна
географія, що містяться в текстах державних гімнів. Виявлення статистич-
них особливостей досліджуваних текстових масивів здійснювалося за раху-
нок аналітичних процедур критичного контент-аналізу національних гім-
нів європейських країн. Доведено, що політична значущість національного
гімну проявляється через «текстове насильство» — здатність правлячих
кіл транслювати на підлеглих узгоджений масив групових цінностей, ін-
терпретацій минулого, образів майбутнього, що досягається не лише через
застосування суто адміністративних технологій (законодавче закріплення
за певним текстом загальнообов’язкового статусу), але й за рахунок есте-
тичного впливу на свідомість членів спільноти (мелодика та експресія ві-
рша, творення емоційного малюнку завдяки музичному супроводу, ефекту
наслідування в межах колективної дії). Включення гімну до комплексу
національних ритуалів спільноти підвищує ефективність процесу управлін-
ня колективними образами з боку правлячої еліти, забезпечує парольну
функцію групоутворення,
сприяє пролонгації існування нації під час зміни
поколінь. Результати дослідження підтвердили вагому роль соціального ін-
жинірингу як одного зі сценаріїв творення національних колективів в євро-
пейському культурному ареалі, дозволили обґрунтувати доцільність вико-
ристання апробованої методики для виявлення культурних засобів процесу
націєтворення в межах Європи, виявили перспективність її застосування
по відношенню до країн неєвропейського культурного ареалу
Статья посвящена исследованию опыта использования эстетического инстру- ментария в формировании национальных коллективов. Объектом исследования выступают государственные гимны, как концентрированное проявление самоин- терпретации политического сообщества. Основой методологии статьи выступает конструктивизм, интерпретирующий нации в качестве воображаемых общностей и акцентирующий внимание исследователя на практике использования мягких тех- нологий коллективной интеграции. Обращение к проблематике использования художественных текстов в процессах коллективной интеграции позволило включить в перечень субъектов социального инжиниринга представителей не только политических, но и творческих элит. Доказано, что политическое значение национального гимна проявляется через «текстовое насилие» — способность правящих кругов транслировать на подвласт- ных массив групповых ценностей, что достигается благодаря законодательному за- креплению за определённым текстом общеобязательного статуса и за счёт эстетиче- ского воздействия на сознание членов общности. Методика исследования представлена использованием процедур компаративно- го метода, осуществляемого по таким кластерам, как: оправдание права на су- ществование (источник легитимации), «Мы-образ» общности, общие герои, вооб- ражаемая география. Выявление статистических закономерностей и особенностей исследуемых текстовых массивов достигалось за счет аналитических процедур кри- тического контент-анализа национальных гимнов европейских государств. Результаты исследования подтвердили эффективность процедур и инструмен- тов социального инжиниринга как одного из сценариев создания национальных коллективов в европейском культурном ареале, обосновали целесообразность использования апробированной методики для выявления культурных средств процесса национального строительства в границах Европы, выявили перспек- тивность её применения по отношению к странам неевропейского культурного ареала.
The article is devoted to the study of the experience of using aesthetic tools in the formation of national groups. The object of the research is the state anthems, as a concentrated manifestation of the self-interpretation of the political community. The methodology of this article is based on constructivism, which interprets nations as imaginary communities and focuses the attention of the researcher on the practice of using soft technologies of collective integration. It’s addressed to the problem of using literary texts in the processes of collective integration made it possible to include not only representatives of political, but also creative elites in the list of subjects of social engineering. It has been proved that the political significance of the national anthem is manifested through «texts’ violence». It’s the ability of the ruling circles to transmit group values to the subordinate array, which is achieved due to the legislative consolidation of a generally binding status for a certain text and due to the aesthetic impact on the consciousness of members of the community. The research methodology is presented by using the procedures of the comparative method. It was carried out in such clusters as justification of the right to exist (source of legitimation), «We are the image» of the commonality, common heroes, imaginary geography. It was achieved the identification of statistical patterns and features of the studied text arrays with analytical procedures for critical content analysis of the national anthems of European states. The results of the study confirmed the effectiveness of the procedures and tools of social engineering as one of the scenarios for the creation of national collectives in the European cultural area, substantiated the expediency of using the approved methodology to identify the cultural means of the nation-building process within the borders of Europe, and revealed the prospects of its application in relation to countries of the non-European cultural area.
Статья посвящена исследованию опыта использования эстетического инстру- ментария в формировании национальных коллективов. Объектом исследования выступают государственные гимны, как концентрированное проявление самоин- терпретации политического сообщества. Основой методологии статьи выступает конструктивизм, интерпретирующий нации в качестве воображаемых общностей и акцентирующий внимание исследователя на практике использования мягких тех- нологий коллективной интеграции. Обращение к проблематике использования художественных текстов в процессах коллективной интеграции позволило включить в перечень субъектов социального инжиниринга представителей не только политических, но и творческих элит. Доказано, что политическое значение национального гимна проявляется через «текстовое насилие» — способность правящих кругов транслировать на подвласт- ных массив групповых ценностей, что достигается благодаря законодательному за- креплению за определённым текстом общеобязательного статуса и за счёт эстетиче- ского воздействия на сознание членов общности. Методика исследования представлена использованием процедур компаративно- го метода, осуществляемого по таким кластерам, как: оправдание права на су- ществование (источник легитимации), «Мы-образ» общности, общие герои, вооб- ражаемая география. Выявление статистических закономерностей и особенностей исследуемых текстовых массивов достигалось за счет аналитических процедур кри- тического контент-анализа национальных гимнов европейских государств. Результаты исследования подтвердили эффективность процедур и инструмен- тов социального инжиниринга как одного из сценариев создания национальных коллективов в европейском культурном ареале, обосновали целесообразность использования апробированной методики для выявления культурных средств процесса национального строительства в границах Европы, выявили перспек- тивность её применения по отношению к странам неевропейского культурного ареала.
The article is devoted to the study of the experience of using aesthetic tools in the formation of national groups. The object of the research is the state anthems, as a concentrated manifestation of the self-interpretation of the political community. The methodology of this article is based on constructivism, which interprets nations as imaginary communities and focuses the attention of the researcher on the practice of using soft technologies of collective integration. It’s addressed to the problem of using literary texts in the processes of collective integration made it possible to include not only representatives of political, but also creative elites in the list of subjects of social engineering. It has been proved that the political significance of the national anthem is manifested through «texts’ violence». It’s the ability of the ruling circles to transmit group values to the subordinate array, which is achieved due to the legislative consolidation of a generally binding status for a certain text and due to the aesthetic impact on the consciousness of members of the community. The research methodology is presented by using the procedures of the comparative method. It was carried out in such clusters as justification of the right to exist (source of legitimation), «We are the image» of the commonality, common heroes, imaginary geography. It was achieved the identification of statistical patterns and features of the studied text arrays with analytical procedures for critical content analysis of the national anthems of European states. The results of the study confirmed the effectiveness of the procedures and tools of social engineering as one of the scenarios for the creation of national collectives in the European cultural area, substantiated the expediency of using the approved methodology to identify the cultural means of the nation-building process within the borders of Europe, and revealed the prospects of its application in relation to countries of the non-European cultural area.
Опис
Ключові слова
політична естетика, уявні спільноти, національний гімн, Political aesthetics, imagined communities, national anthem, политическая эстетика, воображаемые общности, национальный гимн
Бібліографічний опис
Міжнародні та політичні дослідження = Международные и политические исследования = Іnternational and Political Studies