Одеський національний університет імені І. І. Мечникова
(повне найменування вищого навчального закладу)
Філологічний факультет
(повне найменування інституту/факультету)
Кафедра прикладної лінгвістики
(повна назва кафедри)

Дипломна робота
«Маніпулятивний потенціал політичного медіа-тексту: лексико-семантичний аспект»
 «Manipulative potential of political media text: lexical semantic aspect»

на здобуття ступеня вищої освіти «магістр»

Виконала: студентка денної форми навчання
спеціальності 035 Філологія 
035.10 Прикладна лінгвістика
Чунакова Тамара Олександрівна

Науковий керівник:
к. філол. н., доц. Кутуза Н. В._________ 
Рецензент:
д. філол. н., проф. Кондратенко Н. В.

Рекомендовано до захисту:
протокол засідання кафедри
№ __ від ____________2018 р. 
Завідувач кафедри
	проф. Кондратенко Н. В.
	(підпис)		Захищено на засіданні ЕК № ___
протокол № _ від _______2018 р.	
Оцінка______________/___	___/_____
(за національною шкалою/шкалою ЕСТS/ бали)
Голова ЕК
	проф. Кондратенко Н. В.
	(підпис)		

Одеса – 2018

ЗМІСТ
ВСТУП……………………………………………………………………………..3
РОЗДІЛ  1. ОСОБЛИВОСТІ МЕДІА-ТЕКСТІВ, ЯКІ ФУНКЦІОНУЮТЬ У МЕЖАХ ПОЛІТИЧНОГО ДИСКУРСУ……………………………………..…..8
1.1.	Політичний дискурс як сфера розповсюдження інформації…………….8
1.2.	Випуск новин як найпопулярніший медіа-текст у політичному дискурсі…………………………………………………………………………..11
РОЗДІЛ 2. МАНІПУЛЯТИВНИЙ ПОТЕНЦІАЛ ПОЛІТИЧНИХ МЕДІА-ТЕКСТІВ…………………………………………………………………………16
2.1. Впливове навантаження політичних медіа-текстів…………………………………………………………………………….16
2.2. Вербальні прояви маніпуляції в політичних медіа-текстах………………………………………………………………………...….20
РОЗДІЛ 3. МАНІПУЛЯТИВНИЙ ПОТЕНЦІАЛ ЛЕКСЕМ У НОВИНАХ: ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ……………………………………33
3.1. Методика проведення експерименту………………………………………33
3. 2. Наслідки експерименту…………………………………………………….38
ВИСНОВКИ……………………………………………………………………...59
Список використаної літератури………………………………………………..63
ДОДАТКИ

ВСТУП
Сьогодні засоби масової інформації виступають одним із регуляторів ситуації у суспільстві. Радіо, телебачення та Інтернет надають інформацію адресатам через різні канали сприйняття, тим самим формуючи певну загальну думку у суспільстві. ЗМІ навмисне використовують мову як засіб маніпуляції, що віддзеркалюється на загальній маніпулятивності інформаційного простору нашої країни. Нав’язування певної картини світу, деформація світосприйняття, сформованого роками, негативно впливає на загальний психофізіологічний стан індивіда та соціуму. Особливо високий рівень використання маніпулятивних технологій спостерігаємо в текстах, які уналежнюємо до інформаційного жанру політичного дискурсу, тобто ті, які можна знайти в новинах (у газетах, на радіо, по телебаченню), пов’язаних саме із політичним життям та політичною ситуацією у країні загалом.
Саме тому питання про маніпуляцію на мовному рівні набуває сьогодні неабиякої актуальності. Маніпуляція активно вивчається в межах філософії, психології, соціології, політології, але лінгвістичних робіт сьогодні бракує.
В нашому дослідженні ми акцентуємо увагу на маніпулятивності інформаційного жанру політичного дискурсу. Багато українських вчених, таких, як А. П. Загнітко, Н. В. Кондратенко, Н. В. Кутуза, Т. Ю. Ковалевська, Є. В. Ромат та ін., переконані в тому, що політичний дискурс є найманіпулятивнішим, адже сфера його використання досить широка. 
Актуальність нашої роботи полягає в тому, що в сучасних умовах стрімкого розвитку технологій маніпуляції, які застосовуються у засобах масової інформації, своєчасне дослідження цих технологій і їхнє виокремлення відіграє важливу роль з боку науково-теоретичних та практичних аспектів.
Наукова новизна нашого дослідження полягає в тому, що вперше було розглянуто вербальний маніпулятивний аспект політичних медіа-текстів українських телеканалів у лексико-семантичному аспекті, а саме текстів телевізійних новин. Також вперше використано модифікований метод Геллапа–Робінсона саме при дослідженні контенту, який транслюється на українських телеканалах.
Об’єктом дослідження стали новинні сюжети, що транслювалися на телеканалах NewsOne, «1+1» та «Прямий» в період із серпня до листопада 2018 року, а предметом – вербальні маркери маніпуляції мови політичних медіа-текстів.
Фактичний матеріал становить 200 новинних сюжетів телеканалів «1+1», «Прямий» та News One, з яких було обрано 15 сюжетів для експерименту.
Метою роботи є виявити вербальні прояви маніпуляції у текстах телевізійних новин українських телеканалів. Для досягнення мети потрібно розв’язати низку завдань: 
1) описати особливості політичного дискурсу;
2) окреслити специфіку політичних медіа-текстів; 
3) розглянути випуск новин як найпопулярніший медіа-текст у               політичному дискурсі;
4) дослідити явище емоцій як підґрунтя впливу на реципієнта;
5) окреслити риси маніпуляції;
6) виокремити вербальні засоби впливу на лексико-семантичному рівні;
7) провести експеримент за модифікованим методом Геллапа–Робінсона.
Теоретична цінність викладеного в роботі матеріалу полягає у поглибленні знань про процеси маніпуляції у сфері журналістської діяльності, аналізі впливових характеристик вербальних одиниць, що може слугувати базою для більш ґрунтовних досліджень у цьому напрямі, а також розвитку теоретичної бази для вивчення специфіки текстів ЗМІ та їхнього сприйняття.
Практична значущість полягає в підготовці теоретичної та практичної бази, яку далі можна використовувати для аналізу текстів ЗМІ на матеріалі інших мов, а також застосування їх у таких галузях науки, як теорія мовленнєвої діяльності, теорія комунікації, прагматика, психолінгвістика, сугестивна лінгвістика та ін. Також відомості, отримані у процесі нашого дослідження, можуть бути використані під час моніторингу ЗМІ в аспекті інформаційної безпеки та створенні комп’ютерної програми, яка буде виокремлювати лексеми, що мають маніпулятивний потенціал, і стати в нагоді при написанні впливового тексту або в запобіганні маніпулятивного впливу в масовоінформаційному просторі.
У процесі написання роботи застосовано низку науково-дослідницьких методів. Завдяки описовому методу пояснено особливості політичного дискурсу, політичних медіа-текстів. Виокремлення характерних мовних впливових елементів здійснено за допомогою компонентного аналізу. Метод аналізу і синтезу дав змогу проаналізувати тлумачення багатьох вагомих термінів та виокремити у новинних сюжетах лексеми, що мають великий маніпулятивний потенціал. За допомогою експериментального методу Геллапа–Робінсона  з’ясовано найбільший маніпулятивний потенціал лексем.
Гіпотеза полягає в тому, що в кожному телевізійному сюжеті, присвяченому політичним подіям у країні, наявні вербальні компоненти, що впливають на адресата. Зазвичай, більшість цих компонентів реалізуються на лексико-семантичному рівні, тому найбільший маніпулятивний вплив мають саме лексеми, які залишають відбиток у свідомості адресата та впливають на запам’ятовуваність поданих фактів, а  також ставлень до тієї чи іншої ситуації або політичної фігури.
Апробація роботи. Результати роботи обговорювалися на 12 університетських і всеукраїнських конференціях: Всеукраїнській науково-практичній конференції студентів та молодих учених «Формування наукової парадигми лінгвістики: основні аспекти та чинники» (м. Миколаїв, Миколаївський національний університет імені В. О. Сухомлинського, 26–27 березня 2015 р.); щорічній студентській конференції (Одеса, ОНУ імені І. І. Мечникова, 22 квітня 2015 р.); ХІ Всеукраїнській науково-методичній конференції студентів та молодих науковців «Прикладна лінгвістика 2015: проблеми і рішення» (м. Миколаїв, Національний університет кораблебудування, 21 травня 2015 р.); ІІ Всеукраїнській науково-практичній конференції студентів та молодих учених «Формування наукової парадигми лінгвістики: основні аспекти та чинники» (м. Миколаїв, Миколаївський національний університет імені В. О. Сухомлинського, 26–27 березня 2016 р.); щорічній студентській конференції (Одеса, ОНУ імені І. І. Мечникова,     27 квітня 2016 р.); Всеукраїнській науково-практичній конференції студентів та молодих учених «Антропоцентрична скерованість сучасної наукової лінгвістичної парадигми» (м. Миколаїв, Миколаївський національний університет імені В. О. Сухомлинського, 7 квітня 2017 р.); щорічній студентській конференції (м. Одеса, ОНУ імені І. І. Мечникова, 26 квітня 2017 р.); щорічній студентській конференції (м. Одеса, ОНУ імені І. І. Мечникова, 26 квітня 2018 р.); Наукових читаннях, присвячених пам’яті доктора філологічних наук, професора Нонни Михайлівни Шляхової (м. Одеса, Одеський національний університет імені І. І. Мечникова, 4‒5 жовтня 2018 р.). 
Матеріали дослідження опубліковано у збірці: Прикладна лінгвістика 2015: проблеми і рішення : матеріали  Всеукраїнської науково-методичної конференції студентів та молодих вчених. – Миколаїв : НУК, 2015. – С. 95–97.
Окрім цього, матеріали роботи було презентовано на Всеукраїнській студентській олімпіаді зі спеціальності «Прикладна лінгвістика» (м. Луцьк, Східноєвропейський національний університет імені Лесі Українки, 6–8 квітня 2016 р.), де виступ посів 3 місце. Також результати роботи були представлені на Всеукраїнському конкурсі студентських наукових робіт зі спеціальності «Українська мова, література (у т. ч. методики їх викладання)» (м. Житомир, Житомирський державний університет імені Івана Франка, 24 березня 2017 р.), де робота посіла 2 місце.

Структура роботи. Робота містить вступ, три розділи з підрозділами, висновки, список використаних джерел та додатки. Перший розділ «Особливості медіа-текстів, які функціонують в межах політичного дискурсу», окреслює характерні особливості політичного дискурсу, особливості медіа-текстів, специфіку телевізійних новин, процес їх створення та їх складові частини. Другий розділ «Маніпулятивний потенціал політичних медіа-текстів» висвітлює маніпулятивний потенціал емоцій, детально розглянуто процес маніпулювання та його методи, які використовують у текстах телевізійних новин. Третій розділ «Маніпулятивний потенціал лексем у новинах: експериментальне дослідження» містить методику проведення експерименту, методику обробки результатів та результати проведеного експерименту. У висновках викладено підсумки роботи над теоретичним масивом і проведеного експерименту, а у додатки винесено тексти телевізійних сюжетів, результати експерименту та приклад анкети.

ВИСНОВКИ 
Політичний дискурс (ПД) є одним із найманіпулятивніших, адже його мета полягає в боротьбі за владу та формуванні певної суспільної думки, що спричиняє певну деформацію вже сформованої картини світу адресатів. Тому інформаційні тексти, присвячені політичній тематиці, також є маніпулятивно навантаженими, адже вони висвітлюють саме ті проблеми та події політичного життя країни, які мають на меті викликати реакцію, спрогнозовану журналістами та політтехнологами.
На підставі проаналізованого теоретичного масиву, можна твердити, що особливе місце серед інформаційних текстів політичного дискурсу (політичних медіа-текстів) посідають сюжети телевізійних новин, що претендують на об’єктивність (за журналістськими стандартами). У репортажах, замітках, звітах фіксуємо багато ознак маніпуляції: використання абстрактних та багатозначних лексем, омонімів, оказіоналізмів, емоційно-експресивної лексики, евфемізмів, власних назв, слів іншомовного походження, тематичних груп лексем, пов’язаних із економікою, спортом, суспільно-політичним життям та війною 
Розглянувши випуск новин як найпопулярніший медіа-текст у               політичному дискурсі, виявлено, що підґрунтям маніпулювання у медіа-текстах є емоції, за допомогою яких журналісти привертають ненавмисну увагу реципієнта та зосереджують її на певних подіях. Негативно-маркована лексика викликає відторгнення та швидше «виштовхується» із пам’яті адресата. Але в телевізійних новинах на негативних подіях завжди акцентують увагу глядача та саме завдяки повторюванню інформації на різних телеканалах, негативна інформація відкладається на підсвідомому рівні.
Виокремлено вербальні засоби впливу на лексико-семантичному рівні та доведено їх маніпулятивність. За результатами проведеного експериментального дослідження, найбільший маніпулятивний потенціал мають такі лексеми: абстрактні, багатозначні, евфемізми, слова іншомовного походження, власні назви, абревіатури та числівники. 
Важливу роль у створенні маніпулятивного тексту відіграє і конотація лексеми, яка актуалізується у контексті, адже використання «нейтральних» лексем може викликати негативну реакцію. Так деякі власні назви та абревіатури отримують негативну оцінку через частотне використання у негативному контексті (Віктор Янукович, Росія, Кремль). Явище негативації лексем в українському масовоінформаційному просторі – частотне. Зазначимо також, що респонденти краще запам’ятовували саме лексеми, які мають негативний фон, що говорить про їх потужний маніпулятивний потенціал. Навіть при використанні у сюжеті антонімічних пар на кшталт теплий – холодний респонденти вказують лексему холодний.
Окрім негативно-маркованої лексики, автори використовують і позитивно-марковану лексику. Це стосується сюжетів, пов’язаних із прийняттям владою тої чи іншої реформи, позитивних зворушень у відносинах держави з країнами ЄС або благодійністю (приїзд Ангели Меркель до України, надання Україні томосу тощо). 
Результати проведеного експерименту також демонструють рівень «однаковості» запам’ятованих респондентами лексем. Так повторювані лексеми, вказані респондентами, складають у більшості випадків більше 50% від загальної кількості отриманих реакцій. Це надає нам можливість твердити, що більша частина інформації, поданої у політичному медіа-тексті, а саме у сюжеті, присвяченому політичним подіям або із участю політика,  різними адресатами декодується схоже або навіть однаково. Таким чином, журналісти та автори текстів досягають поставленої мети та уникають виникнення різного ставлення до поданої інформації та критичного аналізу подій. Однак, вектор висвітлення тої чи іншої події залежить і від політики, якої притримується телеканал, адже одна новина може бути висвітлена на різних каналах по-різному. 
Під час відбору матеріалу для проведення експерименту, зафіксовано, що не завжди певну політичну подію висвітлюють усі телеканали. Таким чином, при перегляді новин різних телеканалів у глядачів складається думка, що реальність одних ЗМІ відрізняється від реальності інших. Через це маніпуляція стає потужнішою, адже у свідомості адресатів можна прослідкувати певну плутанину, що призводить до затуманювання свідомості та включення підсвідомих рівнів, які активізуватимуться під час стресових ситуацій та провокуватимуть не завжди адекватні та передбачувані реакції. 
Контроль за інформацією ЗМІ дає змогу маніпулювати свідомістю адресатів, створювати у ній модель вигідної адресанту дійсності та регулювати актуальність тих чи інших проблем, які склалися у суспільстві.
Через варіативність аудиторії, на яку розрахований той чи інший телеканал, використовується більше маніпулятивних прийомів, задля того, щоб кожен представник цільової аудиторії зчитав закодований у повідомленні зміст. Саме тому в одному сюжеті одразу можна почути і про студентів (підвищення стипендій або спілкування з представниками міжнародних організацій), і про підвищення виплат багатодітним родинам та підвищення пенсій, виплати субсидій тощо. Саме таким чином один новинний сюжет може об’єднати в собі думки, проблеми та бажання абсолютно різних людей. 
У результаті проведеного дослідження гіпотеза, висунута на початку, підтвердилася. Встановлено, що у телевізійних сюжетах, присвячених політичним подіям у країні, наявні вербальні компоненти, які реалізуються на лексико-семантичному рівні та які впливають на адресата, а також підтверджено маніпулятивність політичних медіа-текстів, яка виявилася у високому рівні запам’ятовуваності респондентами лексем із маніпулятивним потенціалом.
Подальше дослідження маніпулятивного потенціалу політичних медіа-текстів передбачає залучення комплексної взаємодії лексичних, синтаксичних і прагматичних складників маніпуляції, а результати проведеного нами дослідження в подальшому можна застосувати на розробці комп’ютерної програми, яка буде фіксувати випадки маніпуляції у текстах і допомагатиме її розпізнати та уникнути. Результати також можна використати і в іншій сфері – наприклад, у написанні впливових текстів. В процесі їх створення комп’ютерна програма зможе виокремлювати лексеми, які не мають маніпулятивного навантаження та пропонуватиме їх замінити іншими словами, які матимуть сильніший вплив не адресата.

Список використаної літератури
1.	Александрова О. В. Язык средств массовой информации:                               учеб. пособ. для вузов / О. В. Александрова, Ю. Д. Артамонова, Е. А. и др. ; под ред. М. Н. Володиной. — М. : Академический Проект; Альма Матер, 2008. — 760 с.
2.	Баранов А. А. Общая психология и психология личности : учеб. для          вузов /  А. А. Баранов, Ж. К. Дандарова и др. ; под ред. А. А. Реана. –    СПб. : Прайм-Еврознак, 2010. – 638 с.
3.	Баранов А. Н. Введение в прикладную лингвистику : [учеб. пособ.] /              А. Н. Баранов. – Изд. 2-е, испр. – М. : Едиториал УРСС, 2003. – 360 с.
4.	Баранов А. Н. Парламентские дебаты: традиции и новации. Советский политический язык (от ритуала к метафоре) / А. Н. Баранов,                          Е. Г. Казакевич. – М. : Знание, 1991. – 42 с.
5.	Бардіна Н. В. Як писати та захищати курсову, бакалаврську та дипломну роботу : метод. посіб. для студ. II – V курсів спец. «Прикладна лінгвістика» / Н. В. Бардіна. – Одеса : Астропринт, 2002. – 44 с.
6.	Баскова Ю. С. Эвфемизмы как средство манипулирования в языке СМИ : на материале русского и английского языков: дис. …канд. филол. наук : 10.02.19 / Ю. С. Баскова. – Краснодар, 2006. – 162 с.
7.	Бацевич Ф. С. Основи комунікативної лінгвістики : підручник /                Ф. С. Бацевич. – К. : Академія, 2004. – 344 с. – (Серія «Альма-матер»).
8.	Безменова Н. А. Речевое воздействие как риторическая проблема /                  Н. А. Безменова // Проблемы эффективности речевой коммуникации :        сб. науч. тр. – М. : ИНИОН, 1989. – С. 116–133.
9.	Беляева И. В. Феномен речевой манипуляции : лингвоюридические аспекты : автореф. …докт. филол. наук : 10.02.19 /                                      И. В. Беляева. – Ростов н/Д, 2009. – 39 с.
10.	Болдырева Е. М. Аргументация как способ речевого воздействия в рекламном тексте современной массовой культуры / Е. М. Болдырева,     В. Н. Степанов // Ярославский педагогический вестник : собрание научных трудов ярославского государственного педагогического                ун-та им. К. Д. Ушинского, Ярославль, 2012. – Вып. 2, Т. 1. –                       С. 182–187.
11.	Вакурова Н. В. Типология жанров современной экранной продукции : учеб. пособ. / Н. В. Вакурова, Л. И. Московкин                                                М. : Институт современного искусства — Мастерская телевизионной журналистики, 1997. – 62 с.
12.	Дедушкина Т. А. Жанровое пространство политического дискурса /                     Т. А. Дедушкина // Studia Linguistica : збірник наукових праць Київського національного ун-ту ім. Т. Г. Шевченка, К. – 2011. – Вип. 5, ч. 2. –                С. 472–477.
13.	Дейк Т. А. ван Язык. Познание. Коммуникация / Т. А. ван Дейк :            [пер. с англ.]. — М. : Прогресс, 1989. — 312 с. 
14.	Демьянков В. З. Политический дискурс как предмет политологической филологии / В. З. Демьянков // Политическая наука. Политический дискурс : История и современные исследования. – М. : ИНИОН РАН, 2002. – № 3. – С. 32–43. 
15.	Докторов Б. З. Джордж Гэллап: «В жизни нет «среднего» человека»               (К 100-летию со дня рождения) [Электронный ресурс] / Б. З. Докторов. —   Режим доступа : http://ecsocman.hse.ru/data/607/948/1219/08doktorov-48-58.pdf
16.	Доценко Е. Л. Психология манипуляции: феномены, механизмы и           защита / Е. Л. Доценко. — М. : ЧеРо, 1997. — 344 с. 
17.	Загнітко А. П. Комунікативно-прагматичні аспекти сучасного політичного газетного дискурсу / А. П. Загнітко // Культура народов Причерноморья. — 2007. — № 110, Т. 1. — С. 190–193. 
18.	Іванченко Р. Г. Реклама. Словник термінів / Р. Г. Іванченко. –                          К. : «Патент», 1998. – 205 с.
19.	Ивин А. А. Словарь по логике / А. А. Ивин, А. Л. Никифоров. –                        М. : ВЛАДОС, 1997. – 384 с.
20.	Изард К. Э. Психология эмоций / К. Э. Изард. – СПб. : Питер, 1999. –   464 с.
21.	Иссерс О. С. Коммуникативные стратегии и тактики русской речи /                 О. С. Иссерс. – Омск. :  изд-во омск. гос. ун-та, 1999. – 284 с.
22.	Іванов В. Ф. Основні теорії масової комунікації і журналістики :                   навч. посіб. / В. Ф. Іванов. – К. : Центр Вільної преси, 2010. – 258 с. 
23.	Кара-Мурза С. Г. Манипуляция сознанием : [учеб. пособ.] /                                    С. Г. Кара-Мурза. – М. : МедиаКнига, 2005. – 341с. 
24.	Катенева И. Г. Механизмы и языковые средства манипуляции в текстах СМИ : дисс. …канд. филол. наук : 10.02.01 / И. Г. Катенева. – Новосибирск, 2010. – 250 с.
25.	Кійко Ю. Є. Фрактальне моделювання інваріантно-варіантної структури медіа-текстів у німецькій та українській мовах: дис. …канд. філол.   наук / Ю. Є. Кійко. – Чернівці, 2017. – 433 с.
26.	Клацки Р. Память человека : структура и процессы / Р. Клацки. –                 М. : Аспект пресс, 1978. – 315 с.
27.	Кобозевa И. М. Интерпретирующие речевые акты / И. М. Кобозева,                    Н. И. Лауфер // Логический анализ языка : Язык речевых действий. –                 М. : Наука, 1994. – С. 63–71.
28.	Ковалевська Т. Ю. Вербальні вияви автостереотипів /                                      Т. Ю. Ковалевська // Записки з українського мовознавства : зб. наук. праць / [відп. пед. О. І. Бондар]. – Одеса, 2001. – Вип. 11. –                                 С. 13–25.
29.	Ковалевська Т. Ю. Комунікативні аспекти нейролінгвістичного програмування : монографія / Т. Ю. Ковалевська. – Вид. 2-ге,                       випр. і доп. – Одеса : Астропринт, 2008. – 344 с.
30.	Коваленко Н. Л. Лінгвістична позначеність слогана в структурі рекламного тексту : автореф. …канд. філол. наук : 10.02.02 /                             Н. Л. Коваленко. – Дніпропетровськ, 2006. – 16 с.
31.	Колесниченко А. В. Практическая журналистика : учеб. пособ. /                         А. В. Колесниченко. – М. : МГУ, 2008. – 192 с.
32.	Компанцева Л. Ф. Сугестивні технології маніпулятивного впливу :             навч. посіб. / Л. Ф. Компанцева, В. М. Петрик, М. М. Присяжнюк та ін. /           за заг. ред. Є. Д. Скулиша. – 2-ге вид. – К. : ЗАТ «ВІПОЛ», 2011. – 248 с.
33.	Кондратенко Н. В. Український політичний дискурс : текстуалізація реальності : [монографія] / Н. В. Кондратенко. – Одеса : Чорномор’я, 2007. – 156 с. 
34.	Кутуза Н. В. Комунікативна сугестія в рекламному дискурсі: психолінгвістичний аспект : монографія / Н. В. Кутуза. – К. : Видавничий дім Дмитра Бураго, 2018. – 736 с.
35.	Кутуза Н. В. Рекламний та PR-дискурс: аспекти впливу : збірник статей / Н. В. Кутуза. – К. : Видавничий дім Дмитра Бураго,  2015. – 286 с.
36.	Лашкіна М. Г. Психологічний аспект комунікативної функції ЗМІ /                 М. Г. Лашкіна // Культура народов Причерноморья. – 2004. – № 49,            Т. 2. – С. 61–64.
37.	Лисичкин В. А. Третья Мировая (информационно-психологическая)   война / В. А. Лисичкин, Л. А. Шелепин. – М. : Эксмо,  2003. – 448 с. (Серия «История ХХІ века»).
38.	Лiсневська А. Л. Мистецтво телевізійного репортажу : навч.-метод. посіб. / А. Л. Лiсневська, Т. О. Коженовська. – Луганськ : ДЗ ЛНУ                           ім. Т. Г. Шевченка, 2013. –190 с.
39.	Лукина М. М. Технология интервью / М. М. Лукина – М. : Аспект Пресс, 2005. – 192 с.
40.	Максименко С. Д. Загальна психологія : навч. посіб. / С. Д. Максименко. – Вид. 3-тє, переробл. і доп. – К. : Центр учбової літератури, 2008. – 272 с.
41.	Мокшанцев Р. И. Психология рекламы : учеб. пособ. /                                Р. И. Мокшанцев – М. ; Новосибирск : ИНФРА-М, 2009. – 228 с.
42.	Недбаевский С. Д. Практика манипулирования массовым сознанием в СМИ и способы её нейтрализации / С. Д. Недбаевский, С. А. Солонская // Актуальні проблеми міжнародних відносин : зб. наук. праць Інституту міжнародних відносин Київського національного ун-ту                                     ім. Т. Г. Шевченка. – К., 2002. – Вип. 36, ч. 1. – С. 105–106.
43.	Нечаевский В. О. Влияние внешних и внутренних средств номинации на вариативность единиц лексического уровня языка / В. О. Нечаевский // Вестник Южно-Уральского государственного университета. Серия «Лингвистика». – Вып. 22. – Челябинск, 2011. – С. 63–67.
44.	Ольшанский Д. В. Политический PR / Д. В. Ольшанский. – СПб. : Питер, 2003. – 544 с.
45.	Пирогова Ю. К. Имплицитная информация как средство коммуникативного воздействия и манипулирования (на материале рекламных и PR-сообщений) / Ю. К. Пирогова // Проблемы прикладной лингвистики. – М., 2001. – С. 209–227.
46.	Пирогова Ю. К. Скрытые и явные сравнения / Ю. К. Пирогова // Реклама и жизнь. – 1998. – №5. – С. 9–12.
47.	Почепцов Г. Г. О коммуникативной типологии адресата /                                     Г. Г. Почепцов // Речевые акты в лингвистике и методике. – Пятигорск, 1986. – С. 115–247.
48.	Прохоров Е. П. Введение в теорию журналистики : учеб. пособ. /              Е. П. Прохоров. – М. : изд-во МГУ им. Ломоносова, 2002. – 351 с.
49.	Ромат Е. В. Реклама. Краткий курс : учеб. пособ. / Е. В. Ромат. –              2-е изд. – СПб. : Питер, 2009. – 208 с.
50.	Рюмшина Л. И. Манипулятивные приёмы в рекламе : учеб. пособ. /                Л. И. Рюмшина. – М. : МарТ; Ростов н/Д : МарТ, 2004. – 240 с. – (Серия «Журналистика и реклама»).
51.	Словник української мови в 11 томах  / за заг. ред. П. Й. Горецького. –            К. : Наукова думка, 1970–1980. 
52.	Сорокин Ю. А. Политический дискурс : попытка истолкования понятия /       А. А. Сорокин // Политический дискурс в России : [материалы рабочего совещания, 30 марта 1997 года]. – М. : Ин-т языкознания РАН, 1997. –            С. 57–62.
53.	Телевизионная журналистика : учеб. пособ. / под ред. Г. В. Кузнецова,    В. Л. Цвик, А. Я. Юровский. – М. : Высшая школа, 2002. – 304 с.
54.	Фаер С. Приемы стратегии и тактики предвыборной борьбы /                      С. Фаер. – Томск : ТРИЗ-профи, 1998. – 186 с.
55.	Фихтелиус Э. Новости. Сложное искусство работы с информацией /              Э. Фихтелиус ; [пер. со швед. В. Менжун]. – М. : МедиаМир, 2008. –              200 с.
56.	Фэнг И. Теленовости : секреты журналистского мастерства [Электронный ресурс] / И. Фэнг. – Режим доступа : http://millionsbooks.org/book_170.html
57.	Цвик В. Л. Телевизионная журналистика: История, теория, практика : учеб. пособ. / В. Л. Цвик. – М. : Аспект Пресс, 2004. – 382 с.
58.	Чудинов А. П. Современная политическая коммуникация : [учеб. пособ.] /     А. П. Чудинов. – Екатеринбург. : Уральский гос. пед. ун-т, 2009. – 292 с. 
59.	Шейгал Е. И. Семиотика политического дискурса : дисс. ... докт. филол. наук : 10.02.01 / Е. И. Шейгал. – Волгоград., 2000. – 431 c. 
60.	Шейгал Е. И. Семиотика политического дискурса : [монография] /                   Е. И. Шейгал. – М. : Гнозис, 2004. – 326 с. 
61.	Шелестюк Е. В. Речевое воздействие: онтология и методология исследования : дисс. …докт. филол. наук : 10.02.19 / Е. В. Шелестюк. – Челябинск, 2009. – 304 с.
62.	Шостром Э. Анти-Карнеги, или Человек-манипулятор / Э. Шостром. —  [пер. с англ]. – Минск : Полифакт, 1992. – 128 с.
63.	Юридический энциклопедический словарь / сост. Е. А. Яных,                    В. А. Захаркина. — М. : АСТ, 2009. — 285 с.
64.	Dijk. T. A. van Discourse and manipulation [Електронний ресурс] /                 T. van Dijk. ‒ Режим доступу : https://pdfs.semanticscholar.org/0b2f/9e04d2ea4a46af687a54350d9dfff4644eb9.pdf