МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
Одеський національний університет імені І. І. Мечникова
Факультет романо-германської філології
Кафедра педагогіки

ДИПЛОМНА РОБОТА
ОСОБЛИВОСТІ ОРГАНІЗАЦІЇ НАВЧАЛЬНО-МЕТОДИЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ВИКЛАДАЧІВ ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ ОНЛАЙН-НАВЧАННЯ

PECULIARITIES OF ORGANIZATION OF EDUCATIONAL AND METHODICAL ACTIVITIES OF THE TEACHING PERSONNEL OF THE HIGHER EDUCATIONAL ESTABLISHMENTS IN THE CONDITIONS OF 
ON-LINE EDUCATION

на здобуття ступеня вищої освіти «Магістр»
зі спеціальності 011 Освітні педагогічні науки

Виконала: студентка 2 курсу заочної форми навчання
Профілю ОПП «Освітній менеджмент»
Бондар Анна-Єлизавета Тарасівна
Керівник: к. пед. н., доц. Нагорна Н. В. ____________ Рецензент:  к. пед. н., доц. Косаревська О. В._______

Кваліфікаційна  робота містить результати власних досліджень.
Використання ідей, результатів і текстів інших авторів мають посилання на відповідне джерело_______________________ Бондар А.-Є. Т.

Рекомендовано до захисту:                         Захищено на засіданні ЕК №__
Протокол засідання кафедри                       Протокол № ___ від ___________
№ ____ від_______________                       Оцінка ____________/_____/_____
                                                                                                        (за національною шкалою, ECTS, бали)
Завідувач кафедри                                        Голова ЕК
__________ проф. Цокур О. С.                    _____________ доц. Ткаченко М. В.

Одеса 2021
АНОТАЦІЯ 
Бондар А.-Є. Т. Особливості організації навчально-методичної діяльності викладачів закладу вищої освіти в умовах онлайн-навчання. – Рукопис.
Дипломна робота на здобуття ступеня вищої освіти «Магістр» зі спеціальності 011 Освітні, педагогічні науки. Одеса: Одеський національний університет імені І.І. Мечникова, 2021.  Рукопис.
Магістерську дипломну роботу присвячено дослідженню проблеми організації навчально-методичної діяльності викладачів вищої школи в умовах онлайн-навчання. Вивчено теоретичні засади означеної проблеми.
Встановлено, що організація навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти – це складний процес, що в умовах онлайн-навчання потребує урахування всіх особливостей технічних засобів та їх впливу на сприйняття матеріалу студентами.
Онлайн навчання – це форма організації навчання, за якої викладачі і здобувачі освіти, знаходячись на відстані, контактують за допомогою технічних засобів в режимі реального часу, один з видів дистанційного навчання.
Навчально-методична діяльність викладача закладу вищої освіти – це один з основних видів його професійної діяльності, цілісна система дій та заходів, спрямованих на забезпечення якості професійної підготовки здобувачів освіти, а також активізацію творчого потенціалу викладачів та студентів.
Розглянуто  особливості та функції основних платформ для проведення онлайн-навчання, виділено їх переваги та недоліки.
Вивчено іноземний досвід щодо організації онлайн-навчання та висвітлено шляхи його впровадження в Україні.
Розроблено методичні рекомендації для майбутніх викладачів закладів вищої освіти щодо організації роботи в умовах онлайн-навчання.

Ключові слова: онлайн-навчання, дистанційне навчання, навчально-методична діяльність, інтернет-платформа, заклад вищої освіти
ABSTRACT
Bondar A.-Y. T. Peculiarities of organization of educational and methodical activities of the teaching personnel of the higher educational establishments in the conditions of on-line education. - Manuscript.
A Master’s degree thesis in the specialty 011: educational, pedagogical sciences.  Odesa: Odesa National I. Mechnikov University, 2020. – Manuscript. 
The master's degree thesis is devoted to the study of the problem of organization of educational and methodical activities of the teaching personnel of the higher educational establishments in the conditions of on-line education.
The theoretical bases of the specified problem are studied. It is established that the organization of educational and methodical activities of the teaching personnel of the higher educational establishments is a complex process that in the conditions of on-line learning requires taking into account all the peculiarities of technological devices and their impact on students' perception of the material.
On-line education is a form of organization of education in which teachers and students communicate at a distance with the help of technological devices in real time, one of the types of distance learning.
Educational and methodical activity of a teacher of a higher educational establishment is a holistic system of actions and measures aimed at ensuring the quality of professional training of students, as well as activating the creative potential of teachers and students.
Features and functions of the main platforms for online learning are considered, their advantages and disadvantages are highlighted.
The foreign experience in the organization of online learning is studied and the ways of its implementation in Ukraine are highlighted.
Methodical recommendations for future teachers of the higher educational establishments on the organization of their work in the conditions of on-line education have been developed.
Key words: on-line education, distance learning, educational and methodical activities, Internet platform, higher educational establishments.
ЗМІСТ
ВСТУП ..................................................................................................................
РОЗДІЛ 1. ТЕОРЕТИЧНІ АСПЕКТИ ОРГАНІЗАЦІЇ НАВЧАЛЬНО-МЕТОДИЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ВИКЛАДАЧІВ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ  ОНЛАЙН-НАВЧАННЯ 
1.1 Онлайн-освіта в педагогічній теорії та практиці ………………………….
1.2. Переваги та недоліки основних платформ для реалізації онлайн-навчання…………………………………………………………………………..
1.3. Сутність навчально-методичної діяльності викладачів закладу вищої освіти та її особливості в умовах онлайн-навчання …………………………..
ВИСНОВКИ ДО РОЗДІЛУ І..............................................................................
РОЗДІЛ 2. ПРАКТИКА ОРГАНІЗАЦІЇ ОНЛАЙН-НАВЧАННЯ В ЗАКЛАДАХ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ СЬОГОДЕННЯ 
2.1.	Актуальне становище щодо онлайн-навчання в Україні ………………
2.2. Онлайн-навчання у розвинених країнах Європи та світу, впровадження іноземного досвіду ……………………………………………………………....
2.3 Рекомендацій щодо організації навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання ………………..
ВИСНОВКИ ДО РОЗДІЛУ ІІ............................................................................
ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ………………………………………………………
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ.........................................................
ДОДАТКИ ............................................................................................................
	5

11

18

22
28

31

38

47
56
60
66
73

ВСТУП
Дана робота присвячена дослідженню особливостей організації навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання.
Актуальність теми дослідження. Нові реалії зумовлюють необхідність реформувати освіту, робити її водночас безпечною і ефективною. Онлайн-навчання набирає поширення у світі, в тому числі і в нашій країні. А це зумовлює необхідність специфічної організації навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти, за якої процес навчання відбуватиметься безперервно, ефективно і комфортно для всіх суб’єктів цього процесу.
Якщо раніше перехід на онлайн-навчання був свідомим вибором здобувача освіти, в умовах сьогодення це стало необхідністю. Перед сучасними викладачами постала задача оперативно реорганізувати процес навчання так, щоб уникнути виникнення прогалин у знаннях. Підготовка висококваліфікованих фахівців надзвичайно важлива для розвитку нашої країни. Тому навіть в умовах карантину навчання має проходити на необхідному рівні. Зараз ця проблема стоїть надзвичайно гостро.
До того ж, пріоритетом розвитку сучасної педагогіки є створення єдиного всесвітнього вільного освітнього простору. Україна активно підтримує цю ідею та поступово розвиває академічну мобільність, беручи участь у створені такого простору. А це неможливо без використання технологій онлайн-навчання.
Нормативно-правову базу онлайн-навчання в закладах вищої освіти та орієнтири його розвитку в нашій державі окреслено в законах України «Про освіту» (2017, зі змінами 2019), «Про вищу освіту» (2014, зі змінами 2019), а також в Наказах Міністерства освіти і науки України «Про затвердження Положення про дистанційне навчання» (2013, зі змінами 2020), «Про затвердження Вимог до вищих навчальних закладів та закладів післядипломної освіти, наукових, освітньо-наукових установ, що надають освітні послуги за дистанційною формою навчання з підготовки та підвищення кваліфікації фахівців за акредитованими напрямами і спеціальностями» (2013).
Онлайн-навчання відбувається за допомогою технічних засобів і має свої особливості. Звичні методи і техніки викладання не можуть бути достатньо ефективними під час роботи онлайн. Тому викладачі мають будувати свою навчально-методичну діяльність з урахуванням цих особливостей.
Обґрунтування процесу розвитку онлайн-навчання передбачає опрацювання дотичних до вказаної проблеми досліджень українських і зарубіжних учених, у наукових працях яких розглядалися наступні питання:
1) Актуальний стан щодо онлайн-навчання в Україні і світі (О. В. Хмель, А. С. Пугачев, Л. Преждо, О. Малінко, В. М. Кухаренко, В. В. Бондаренко, О. Г. Корбут, О. Н. Антипина, В. Ю. Биков, І. М. Дуніна та ін.);
2) Ефективна підготовка майбутніх викладачів до навчально-методичної діяльності в умовах онлайн-навчання (Ю. П. Біляй, Є. В. Долинський, В. П. Кашицин, Н. Клокар, І. В. Соколова, Г. М. Татарчук та ін.).
На основі аналізу теорії та практики означеної наукової проблеми виявлено, що онлайн-освіта в Україні знаходиться у стані розвитку і побудова навчальної і методичної діяльності викладачів вищої школи ще потребує доопрацювання. Виникають складнощі з вибором платформ для проведення навчання, вирішенням актуальних для роботи в режимі «онлайн» проблем. Задля досягнення рівня інших країн у сфері онлайн-навчання та повноцінної інтеграції у всесвітній вільний навчальний простір необхідно звернути на це увагу.
Актуальність проблеми, її недостатня теоретична обґрунтованість і потреби практики зумовили вибір теми дослідження – «Особливості організації навчально-методичної діяльності викладачів закладу вищої освіти в умовах онлайн-навчання».
Зв’язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Тему дипломної роботи магістра затверджено на засіданні кафедри педагогіки Одеського національного університету імені І.І. Мечникова (протокол № 2 від 10.09.2021). Дослідження виконувалося відповідно до тематичного плaну науково-дослідної роботи кафедри педагогіки і є складовою частиною теми  №201 «Освіта дорослих в Україні та світі» (державний номер реєстрації 0107U003865).
Нами досліджувався аспект проблеми, пов’язаний з розробкою та впровадженням педагогічних умов щодо підготовки майбутніх викладачів до ефективної роботи в умовах онлайн-навчання на прикладі магістрів спеціальності 011 Освітні, педагогічні науки Одеського національного університету імені І.І.Мечникова.
Метою даної роботи є систематизувати і узагальнити навчально-методичну діяльність викладачів вищої школи в умовах онлайн-навчання.
Постановлена мета передбачає вирішення наступних завдань:
1) Проаналізувати сучасний стан щодо онлайн-навчання;
2) Охарактеризувати основні платформи для здійснення онлайн-навчання та виявити їх переваги та недоліки;
3) Виявити особливості та функції навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання;
4) Розробити рекомендацій щодо організації навчально-методичної діяльності викладачів вищої школи в умовах онлайн-навчання.
Об’єктом дослідження в дипломній роботі є онлайн-навчання в закладах вищої освіти.
Предметом дослідження в нашій роботі виступає навчально-методична діяльність викладачів закладу вищої освіти в умовах онлайн-навчання.
Вирішення поставлених завдань здійснювалось з використанням комплексу взаємодоповнювальних методів.
Теоретичні методи: системний аналіз, аналіз психолого-педагогічної літератури, інтернет-матеріалів для опису понятійно-термінологічного і категоріального поля проблеми і формулювання вихідних позицій дослідження.
Діагностичні методи збору інформацію: анкетування, самооцінка, ранжування.
Експериментальна база дослідження. Дослідження проводилось на базі Одеського національного університету імені І.І. Мечникова. Участь у дослідженні взяли 65 здобувачів вищої освіти з факультету романо-германської філології.
Теоретико-методологічну основу роботи становить вітчизняна і зарубіжна література, присвячена теорії та практиці питання: В.Ю. Биков, В.В. Бендас, Ю.П. Біляй, Є.В. Долинський, І.М. Дуніна, В.П. Кашицин, О.Г. Корбут, В.М. Кухаренко, В.В. Бондаренко, Л. Преждо, А.С. Пугачов, О.Р. Сватюк, В.П. Кашицин, В.Г.Кінелев, В.Н.Лазарєв, В.С.Меськов, В.И.Овсянніков ті ін.
В якості бази для проведення дослідження був використаний практичний досвід майбутніх викладачів університетської освіти. Матеріалом дослідження також виступили теоретичні положення, викладені в роботах авторів з досліджуваної теми,  наукові  праці  зарубіжних  та вітчизняних  вчених,  присвячені  питанню ефективної організації освіти в дистанційному форматі, та статті про досвід інших країн у даній сфері.
Організація дослідження. Дослідно-експериментальна робота проводилася упродовж 2020-2021 рр.  
На першому етапі вивчався стан досліджуваної проблеми в теорії педагогіки, визначався концептуальний апарат дослідження.
Другий етап дослідження – організація та проведення анкетування, аналіз його результатів та підбиття підсумків дослідження.
Наукова новизна одержаних результатів полягає в тому, що: уточнено сутність понять «дистанційне навчання», «онлайн-навчання», «навчально-методична діяльність», «інтернет-платформа»; конкретизовано особливості навчально-методичної діяльності в умовах онлайн-навчання. 
Теоретична цінність даної дипломної роботи полягає в дослідженні сучасного положення в сфері онлайн-навчання в Україні та виявлення особливостей організації навчально методичної діяльності викладачів вищої школи в умовах онлайн-навчання.
Практична цінність нашого дослідження полягає в полегшені роботи викладачів та каретників закладів освіти, формуванні сучасних і комфортних умов навчання в онлайн-форматі без зменшення його ефективності. Так як, у сукупності з наукою, суспільно-політичними інститутами, засобами масової інформації та культурою, освіта виступає важливим фактором створення високоефективної економіки, ключовим засобом формування громадянського суспільства, модернізація цієї сфери суспільного життя надзвичайно важлива для нашої країни.
Апробація результатів дослідження. Основні теоретичні, методичні та практичні результати й загальні висновки доповідалися, обговорювалися й одержали схвалення на: 
1. 77-а звітня студентська науково-практична конференція Одеського національного університету імені І.І. Мечникова підсекція «Педагогічні науки» (Одеса, 2021); 
2. II заочна Всеукраїнська науково-практична конференція «Розвиток освіти і науки: проблеми, теорія, досвід і перспективи», м. Вінниця, 2021 р.
3. Вебінар "Роль педагога в системі дистанційного навчання" 16.03.2021 р.
Публікації. Основні результати дослідження викладено в публікаціях автора: 
1)	Бондар А.-Є. Т. Характеристика видів дистанційних занять і основних платформ для їх здійснення. Теоретичні та практичні аспекти педагогічного менеджменту: Матеріали ІІ заочної Всеукраїнської науково-практичної конференції, м. Вінниця, 20 травня 2021 р. Електронне видання / за ред. В. Ф. Русакова, І. М. Зарішняк. Вінниця: ДонНУ імені Василя Стуса, 2021. С. 18-21;
2)	Бондар А.-Є. Т., Нагорна Н. В. Переваги та недоліки основних платформ дистанційного навчання здобувачів вищої освіти. Актуальні проблеми вищої освіти та педагогічної науки: збірник наукових праць / за ред. проф. Цокур О. С. Одеса: ФОП Бондаренко М. О., 2021 р. С. 12-14.
Структура і обсяг роботи. Дипломна робота складається із вступу, двох розділів, висновків до кожного розділу, загальних висновків, списку використаних джерел, додатків. Загальний обсяг роботи  – 93 сторінки, з них основного тексту –  85 сторінок. Робота містить 6 діаграм, 1 таблицю 60 джерел в переліку посилань.

ЗАГАЛЬНІ ВИСНОВКИ
Отже, дана робота присвячена важливій для сьогодення темі, а саме дослідженню особливостей організації навчально-методичної діяльності викладачів вищих навчальних закладів в умовах онлайн-навчання.
Світ постійно розвивається і рухається у напрямку глобалізації. В тому числі і в сфері освіти. Ідея створення єдиного всесвітнього вільного освітнього простору захопила більшість вчених-педагогів. Не оминула вона стороною і нашу країну.
Онлайн навчання стає все більш популярним. Безліч людей свідомо обирає навчатися на відстані, оцінюючі всі переваги дистанційного навчання. А саме його зручність, інтерактивність, мобільність, економічність та доступність для всіх категорій населення.
А після пандемії COVID-19 онлайн-навчання стало ще й виходом з ситуації. Перед сучасними педагогами постала задача оперативно реорганізувати процес навчання так, щоб уникнути виникнення прогалин у знаннях. Онлайн навчання зробило освіту безпечною, допомогло зменшити поширення хвороби.
Проте, прогрес не стоїть на місті, технології розвиваються і сучасним педагогам потрібно уміти реагувати на ці зміни і організовувати свою професійну діяльність в рамках умов сьогодення.
У даній роботі ми успішно систематизували і узагальнили навчально-методичну діяльність викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання.
Підготовка висококваліфікованих фахівців надзвичайно важлива для розвитку економіки, підвищення рівня життя. Зараз ця проблема стоїть надзвичайно гостро, тому ми підняли її в цій роботі.
У процесі досягнення поставленої мети були виконані наступні завдання:
1)	Проаналізувати сучасний стан щодо онлайн-навчання.
Ми з’ясували, що онлайн освіта в Україні знаходиться в стані розвитку. Ми все ще відстаємо у цій сфері від більшості розвинених країн світу, проте активно працюємо над подоланням цього відставання.
Теоретики і практики сучасної педагогіки активно досліджують онлайн навчання і впроваджують інноваційні технології. Зараз Україна активно просувається у цій сфері, використовуючи іноземний досвід.
2)	Охарактеризувати основні платформи для здійснення онлайн-навчання та виявити їх переваги та недоліки.
Ми дослідили найвідоміші платформи для проведення онлайн навчання та зробили висновки стосовно їх актуальності і ефективності для проведення певних видів занять. Кожна платформа має свої переваги в конкретних випадках, а в інших її використання може бути неефективним і недоцільним.
Тому вибір платформи для проведення занять має бути зумовлений конкретним навчальним завданням, яке поставлено перед викладачем на даному занятті. Найефективнішим є вибір платформи, в залежності від особливостей навчального предмету, вікових та інших особливостей здобувачів освіти.
3)	Виявити особливості та функції навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання.
Навчально-методична діяльність – один з основних видів професійної діяльності викладача. Вона включає в себе підготовку до проведення занять, підбір методів і технік викладання, складання планів-конспектів, збірок вправ та задач, вибір форм контролю, а також проведення різних видів занять, іспитів та заліків, організація науково-дослідницької та самостійної роботи студентів тощо.
В умовах дистанційного навчання навчально-методична діяльність набуває особливостей. Зміст, методи і форми навчання мають бути обрані і сформовані з урахуванням відсутності безпосереднього контакту викладача зі здобувачами освіти та необхідністю використовувати технічні засоби.
4) Розробити рекомендацій щодо організації навчально-методичної діяльності викладачів вищої школи в умовах онлайн-навчання.
Більшість країн світу підтримує тенденцію дистанційної освіти. Створюються загальнодержавні центри дистанційної освіти, ведеться пошук оптимальних способів її організації. В різних країнах дистанційна освіта має свої автентичні риси і особливості.
Вивчаючи позитивний іноземний досвід і адаптуючи його до українських реалій, наша країна може досягти значних успіхів.
В рамках даного дослідження нами було проведено опитування серед студентів і викладачів вищих навчальних закладів.
Результати дослідження показали, що, не дивлячись на актуальні проблеми, дистанційне навчання є перспективною формою отримання освіти.
Велика кількість здобувачів вищої освіти надають перевагу дистанційній формі навчання через її більшу зручність, доступність, мобільність та економічність, порівняно з класичною формою.
Проте, перевагами класичної форми навчання були визнані більш сувора організація та контроль та постійний безпосередній контакт з викладачами. Також недоліком дистанційної форми є необхідність володіння технічними засобами та уміння ними користуватися.
Отже, під час організації навчально-методичної діяльності в умовах дистанційного навчання викладачам слід звертати увагу на ці пункти.
Дистанційна освіта, впроваджуючи інформаційно-комунікаційні технології, ініціює новаторський характер педагогічної діяльності, адже використання новітніх технологій спонукає до гуманістичної особистісно-орієнтованої педагогіки, яка зорієнтована на виховання особистості, здатної професійно самореалізуватися в умовах соціальних викликів.
Україна вибрала для себе шлях у бік академічної мобільності. А цей шлях передбачає широке застосування дистанційного навчання.
І хоча потрібно вирішити ще багато зв’язаних з цим проблем, якщо ми будемо рухатися у тому ж напрямку, дуже скоро зможемо стати на рівні зі світовими осередками дистанційного навчання.
Отже, після проведеної роботи ми зробили наступні висновки:
1.	Онлайн-навчання є перспективною формою розвитку освіти і своїми перевагами привертає увагу вчених-педагогів. Воно дозволяє активізувати академічну мобільність та обмінюватись науковим та практичним досвідом з фахівцями з усього світу. Також онлайн-навчання надає можливість отримання вищої освіти людям з особливими можливостями, робить навчання більш гнучким та економічним, що є актуальним для толерантизації суспільства. Проте, існують і значні недоліки і проблеми в процесі організації. Зокрема, негативний вплив технічних засобів на психіку та здоров’я, економічна стратифікація, психологічна неготовність здобувачів до навчання, тощо. Над вирішенням цих проблем ведеться активна робота з боку видатних вчених-педагогів, психологів, інженерів.
2.	Сучасний світ активно розвивається в напрямку підвищення ефективності онлайн навчання. Науково-технічний процес також не стоїть на місці. Перед викладачами постає широкий вибір платформ і сервісів для проведення занять, які розвиваються кожного дня надзвичайно швидкими темпами. Кожен з них має свої переваги і свої недоліки. Викладач, або заклад освіти має обирати платформу для проведення занять виходячи з особливостей навчального предмету, а також в залежності від поставленої мети конкретного заняття, вікових та інших особливостей здобувачів освіти. Для певних цілей підійде створення чату зі здобувачами освіти, для деяких критично важливим є зоровий контакт із викладачем. Правильний вибір платформи відіграє одну з ключових ролей в ефективності навчання та досягненні поставленої педагогічної мети.
3.	Навчально-методична діяльність – це один з основних видів діяльності викладача вищої школи. В рамках навчально-методичної діяльності викладач готується до проведення занять, власне проводить заняття різних видів, обирає і реалізує форми контролю. В умовах онлайн-навчання застосування технічних засобів потребує корегування навчально-методичної діяльності викладача закладу вищої освіти з урахуванням всіх особливостей та недоліків дистанційного навчання. Швидка втома, складність тримання уваги, зниження мотивації, технічні проблеми – це все має бути ураховано під час підготовки та проведення занять.
4.	Онлайн-навчання в Україні знаходиться на стадії розвитку. Проте, розвиток відбувається постійно, активно і стрімко. Вітчізняні педагоги активно займаються вирішенням проблем у сфері організації онлайн-навчання, таких як нерівномірний розподіл інтернет-покриття,  недостатня кваліфікація викладачів в технічній сфері, психологічна неготовність здобувачів освіти до самоконтролю, негативний вплив технічних пристроїв на психіку і здоров’я користувачів тощо.
5.	У світі онлайн-навчання вже давно є одною з пріоритетних форм розвитку освіти. В Європі створюються відокремлені центри онлайн-навчання. В Азії онлайн-навчання спрямоване на поширення доступу до освіти на всі категорії населення. В Туреччині за допомогою онлайн-навчання вирішують проблему з браком професійних кадрів. В Ізраїлі онлайн-освіта має культурно-етнічний характер. В США існує прагматичний підхід до онлайн-навчання, яке здебільшого спрямоване на підвищення темпів розвитку економіки за допомогою постійної модернізації підприємств. Кожен з цих прикладів може бути корисний для України.
6.	Організація навчально-методичної діяльності викладачів закладів вищої освіти в умовах онлайн-навчання має свої особливості і потребує особливої попередньої підготовки. Під час організації навчально-методичної діяльності викладачам слід звертати особливу увагу на необхідність відпочинку для очей, психоемоційний стан здобувачів освіти, їхню мотивацію і потребу у зворотному зв’язку, техніки привертання уваги. Навчання має бути більш інтерактивним. Контроль і оцінка знань теж потребує залучення інформаційних технологій. Гарною ідеєю є створення на сайті закладу освіти особистих сторінок кожного викладача з важливою інформацією. Дотримуючись запропонованих рекомендацій викладачі закладів вищої освіти зможуть організувати свою навчально-методичну діяльність ефективно і продуктивно в умовах онлайн-навчання, зробити процес отримання освіти зручним, безпечним і комфортним для всіх його учасників.
Проведене дослідження не вичерпує усіх аспектів окресленого питання. Перспективи подальших розвідок у цьому напрямі вбачаємо у вивченні зарубіжного досвіду  організації навчально-методичної діяльності в умовах онлайн-навчання, а також практичні напрацювання з даного питання.

Список використаних джерел
1.	Аносов І.П. Людина в Інтернет-технологічному освітньому процесі: до постановки проблеми // Педагогіка і психологія формувань творчої особистості: проблеми і пошуки. Збірник наукових праць. – КиївЗапоріжжя, 2002. – Вип.24. – С. 33-139.
2.	 Антипина О. Н. Дистанционное обучение на основе Интернет-технологий / О. Н. Антипина // Высш. образование сегодня. – 2003. – № 4. – С. 50 – 53.
3.	Ахаян А.А. Виртуальный педагогический вуз. Теория становления. - СПб.: Изд-во "Корифей", 2001. - 170 с.
4.	Бендас В.В. Позитивні та негативні сторони дистанційної форми навчання (стаття) // file:///C:/Users/User/Downloads/144952994.pdf
5.	Биков В.Ю, Кухаренко В.М, Сиротенко Н.Г., Рибалко О.В. Технологія створення дистанційного курсу: Навчальний посібник / За ред.В.Ю. Бикова та В.М. Кухаренка – К.: Міленіум, 2008. –324 с.
6.	Биков В.Ю. Дистанційне навчання в країнах Європи та США і перспективи для України / В.Ю. Биков // Інформаційне забезпечення навчально-виховного процесу: інноваційні засоби і технології : кол. монографія / В.Ю. Биков, О.О. Гриценчук, Ю.О. Жук та ін. / Академія педагогічних наук України, Інститут засобів навчання. – К. : Атіка, 2015. – С. 77–140.
7.	Биков В.Ю. Наукове забезпечення дистанційної професійної освіти: проблеми та напрями досліджень / В. Ю. Биков //Професійна освіта: педагогіка і психологія, видання // 2000.
8.	Біляй Ю.П. Методична система підготовки майбутніх вчителів математики та інформатики до використання технологій дистанційного навчання. – Кваліфікаційна наукова праця на правах рукопису. Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата педагогічних наук (доктора філософії) за спеціальністю 13.00.02 «Теорія і методика навчання (інформатика)». – НПУ імені М.П. Драгоманова, Київ, 2018.
9.	Бодненко Д. М. Організаційно – педагогічні проблеми дистанцій-ного навчання. Теоретичні питання культури, освіти та виховання: збірник наукових праць. Випуск 30 / за заг. редакцією академіка АПН України Євтуха М. Б., укладач О. В. Михайленко. – К.: Вид. центр КНАУ, 2006. – С. 103-106.
10.	Бодненко Д. М. Принципи дистанційного навчання / Д. М. Бодненко // Вісник Черкаського університету: Серія «Педагогічні науки». – Черкаси: Вид-во ЧНУ, 2004. Вип. 55. – С. 27-33.
11.	 Бондар А.-Є. Т. Характеристика видів дистанційних занять і основних платформ для їх здійснення. Теоретичні та практичні аспекти педагогічного менеджменту: Матеріали ІІ заочної Всеукраїнської науково-практичної конференції, м. Вінниця, 20 травня 2021 р. Електронне видання / за ред. В. Ф. Русакова, І. М. Зарішняк. Вінниця: ДонНУ імені Василя Стуса, 2021. С. 18-21;
12.	 Бондар А.-Є. Т., Нагорна Н. В. Переваги та недоліки основних платформ дистанційного навчання здобувачів вищої освіти. Актуальні проблеми вищої освіти та педагогічної науки: збірник наукових праць / за ред. проф. Цокур О. С. Одеса: ФОП Бондаренко М. О., 2021 р. С. 12-14.
13.	В.П. Кашицин, В.Г. Кінелев, В.Н. Лазарєв, В.С. Меськов, В.И. Овсянніков - "Стан і розвиток дистанційної освіти у світі" під загальною редакцією В.И. Овсяннікова. - 1997 р. [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://www.osvita.org.ua/distance/world/asia/
14.	Види дистанційних занять [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://ukped.com/skarbnichka/674-.html
15.	Гнєдкова О.О., Козьміна А.О. Особливості навчання тьютора дистанційного навчанн (на базі системи дистанційного навчання 207 «Херсонський віртуальний університет»). – [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://ite.ksu.ks.ua/?q=uk/node/232.
16.	Дем’яненко В.М. Підготовка вчителів до використання мультимедійних засобів навчання// Комп’ютерно-орієнтовані системи навчання: Зб. наук. праць/ Редкол.– К.: НПУ імені М.П. Драгоманова, 2002.– Випуск 5.– С. 233-237.
17.	Дистанційна освіта в сучасній освітній діяльності / Освітній портал [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://www.osvita.org.ua/articles/30.html/
18.	Дистанційне навчання – це сучасно [Електронний ресурс] / Міністерство освіти і науки України. – Режим доступу: http://mon.gov.ua/ua/comments/17415-distantsiyne-navchannya--tse-suchasno.-gazeta-osvita-ukrayini--24-vid-17.06.2013
19.	Дистанційне навчання як сучасна освітня технологія [Електронний ресурс] : матеріали міжвузівського вебінару (м. Вінниця, 31 березня 2017 р.) / відп. ред. Л.Б. Ліщинська. – Вінниця : ВТЕІ КНТЕУ, 2017. – 102 с.
20.	Долинський Є.В. Дистанційне навчання – одна з прогресивних форм підготовки фахівців / Є.В. Долинський // Теоретичні питання культури, освіти та виховання: Збірник наукових праць. Вип.42 / За заг. ред. проф. Матвієнко О.В. – К.: Вид. центр КНЛУ, 2010. – С. 202-207
21.	Дуніна І.М. Платформи дистанційного навчання в університетах Франції - http://nvd.luguniv.edu.ua/archiv/NN16/11dimvuf.pdf
22.	Закон України «Про національну програму інформатизації» [Eлектронний ресурс]. – Режим доступу: http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/74/98-вр
23.	Інтернет ресурс: http://edu.minfin.gov.ua/LearningProcess/RemoteEducation/Pages/-Проблеми-впровадження-дистанційної-освіти-в-Україні.aspx
24.	Інтернет ресурс: http://uiite.kpi.ua/2019/06/03/1598/
25.	 Інтернет ресурс: https://mon.gov.ua/ua/news/derzhavna-sluzhba-yakosti-osviti-zavershila-vivchennya-organizaciyi-distancijnogo-navchannya-u-shkolah-rezultati-doslidzhennya
26.	Інтернет ресурс: https://www.w3.org/blog/2011/01/100-specifications-for-the-ope/
27.	Кадемія М.Ю. Використання нових інформаційних технологій у підготовці педагогічних працівників //Теоретичні та методичні засади розвитку педагогічної освіти: педагогічна майстерність, творчість, технології: Зб. наук. праць/За заг. ред. Н.Г. Ничкало. – Х. : НТУ „ХПІ”, 2007. – С. 471-472
28.	Кафедра менеджменту Львівського торговельно-економічного університету. "Історія дистанційного навчання" [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://kerivnyk.info
29.	Кашицин В.П. Дистанционное обучение в высшей школе: модели и технологии // http.//WWW.bspu.secha. ru/jarnae/pi/picash.Htme/
30.	Клокар Н. Методологічні основи запровадження дистанційного навчання в системі підвищення кваліфікації / Н. Клокар // Шлях освіти. – 2012. – № 4 (46). – С. 38-41.
31.	 Концепція розвитку дистанційної освіти в Україні (затверджено Постановою МОН України В.Г.Кременем 20 грудня 2000р.) http://www.osvita.org.ua/distance/pravo/00.html
32.	Корбут О. Г. Дистанційне навчання: моделі, технології, перспективи [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://confesp.fl.kpi.ua/ru/node/1123
33.	Корсунська Н.О. Дистанційне навчання: підходи до реалізації// Сучасні інформаційні технології та інноваційні методи навчання в підготовці фахівців: методологія теорія, досвід, проблеми. / Н. О. Корсунська – К.; Вінниця ДОВ Вінниця, 2000. – 348 с.
34.	 Кулага І.В., Ільницький Д.О., Стрельник С.О., Матвійчук А.В., Василькова Н.В., Турчанінова В.М., Єршова В.С., Тищенко М.П., Краснопольська Н.Л. Світовий досвід організації та розвитку університетської системи дистанційного навчання – Київ, 2013 – 38 с.
35.	Кухаренко В.М., Бондаренко В.В. Екстрене дистанційне навчання в Україні: Монографія / За ред. В.М. Кухаренка, В.В. Бондаренка – Харків:. Вид-во КП «Міська друкарня», 2020. – 409 с.
36.	Малінко О. Дистанційна освіта: організаційна структура, психолого-педагогічні основи, фінансування і управління // Директор школи, ліцею, гімназії. – 2002. – № 6.
37.	Машбиц Е. И. Компьютеризация обучения: проблемы и перспективы / Е. И Машбиц. – М. : Знание, 1986. – 80 с.
38.	 Нормативні документи з дистанційного навчання : зб. док. / уклад. : М. А. Семенов. – Луганськ : Альма-матер, 2005. – 53 с.
39.	 Осадчий В.В. Сучасні тенденції використання інформаційниї технологій у навчальному процесі вищої педагогічної школи / В.В.Осадчий // Педагогічний процес: теорія і практика. Збірник наук. праць. – К.: Видавництво П/П «ЕКМО», 2009. – Вип. 2. – С. 190-207.
40.	Питання та відповіді з дистанційного навчання // http:WWW.training.ruldist–edlde–fag.Htm
41.	 Полат Е.С. Дистанционное обучение: учеб. пособие / под ред. Е.С.Полат. – М.: Гуманит. изд. центр ВЛАДОС, 1998. – 192 с.
42.	Преждо Л. Использование дистанционных технологий // Бизнес информ. – 1998. - № 20. – с.3-5.
43.	Пугачев А. С. Дистанционное обучение – способ получения образования // Молодой ученый. – 2012. – №8. – С. 367-369. [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://moluch.ru/archive/43/5242/
44.	Сватюк О.Р. Особливості впровадження дистанційного навчання в освітній процес / О.Р. Сватюк, Ю.Б. Миронов, М.І. Миронова // Проблеми застосування інформаційних технологій правоохоронними структурами України та закладами вищої освіти зі специфічними умовами навчання : збірник наукових статей. – Львів : ЛьвДУВС, 2018. – С. 139-143.
45.	Словник української мови. В 11 т. — Київ: Наукова думка, 1970—1980
46.	 Соколова І. В. Технологія організації методичної роботи у вищому закладі освіти / І. В. Соколова // Педагогічні технології у неперервній професійній освіті. – К. : ВІПОЛ, 2001.
47.	 Татарчук Г.М. Институционализация дистанционного обучения: социологический аспект // Образование. – 2000. – № 1. – С. 63-72.
48.	 Хмель О. В. Психолого-педагогічні особливості системи дистанційного навчання / О. В. Хмель // Вісн. Луган. нац. пед. ун-ту імені Тараса Шевченка. – 2005. – № 11. – С. 181 – 190.
49.	Шуневич Б. І. Дистанційне навчання в системі вищої освіти Європи та Північної Америки / Б.І. Шуневич; Київ, нац. ун-т ім. Т.Шевченка – К.: Київ. ун-т, 2005. – 365 с.
50.	Що таке дистанційна освіта: як вона працює? [Електронний ресурс] // Режим доступу: http://www.vsemisto.info/osvita/2355-sho-take-vysha-osvita-jakvona-prazjuje.
51.	 Advantages And Disadvantages Of Online Learning / 2011–2021 eLearning Industry  [Електронний ресурс] // Режим доступу: https://elearningindustry.com/advantages-and-possible-limitations-of-online-learning
52.	  Azeiteiro,  U., Bacelar-Nicolau,  P.,  Caetano, F.  J.,  & Caeiro,  S. Education  for sustainable  development through e-learning in higher education: experiences from Portugal. / Journal of Cleaner Production, 106 – 2015 – P. 308-319
53.	 Chang,  V.  Review  and  discussion:  E-learning  for  academia  and  industry. / International  Journal  of Information Management, 36 – 2016 – P. 476–485
54.	 Edwige Simon. The impact of online teaching on higher education faculty’s professional identity and the role of technology: the coming of age of the virtual teacher / E. Simon; M.A., Université Lille III, 2000; M.A., Indiana University, 2003; M.S., Indiana University, 2005 - ATLAS Institute – 2012
55.	 Integrating students’ perspectives about online learning: a hierarchy of factors [Електронний ресурс] // Режим доступу: https://educationaltechnologyjournal.springeropen.com/articles/10.1186/s41239-020-00229-8
56.	 Online education in the post-COVID era [Електронний ресурс] // Режим доступу: https://www.nature.com/articles/s41928-020-00534-0
57.	 Online Education On Campus: A Technological Frames Perspective on the Process of Technology Appropriation / Wei-Yuan, Carol, Hsu Department of Information Systems London School of Economics and Political Science Houghton Street, London WC2A 2AE United Kingdom – 2002
58.	 Salmon, G. E-Moderating: The Key to Teaching and Learning Online / Kogan Page / London -  2000
59.	 Students’ perception and preference for online education in India during COVID -19 pandemic [Електронний ресурс] // Режим доступу: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2590291120300905
60.	 Zlatovi,  M.,  Balaban,  I.,  &  Kermek,  D.  Using  online  assessments  to  stimulate learning  strategies  and achievement of learning goals. / Computers & Education, 91 –  2015 – P. 32-45