Одеський національний університет імені І. І. Мечникова
Факультет історії та філософії
Кафедра філософії

Дипломна робота

на здобуття ступеня вищої освіти магістра

на тему: «Живопис у філософській арт-терапії як фактор трансформацій світогляду»

« Painting in the philosophical art-therapy as a factor of the transformation of worldview »
	Виконала: студентка заочної  форми навчання
спеціальності 033 Філософія
 Андрющенко Олена Володимірівна
	
	Керівник: проф. Довгополова О.А.  
_______   (підпис)	
	Рецензент: проф. Голубович І.В.
	
Рекомендовано до захисту:
протокол засідання кафедри
№ ___ від ___ _______ 20__ р.	

Завідувач  кафедри
______ проф. Голубович І.В.
 (підпис)
 	Захищено на засіданні екзаменаційної комісії 
протокол № ____від «____»________  20__ р.
Оцінка ____________/__________/________
    (за національною шкалою, за шкалою ECTS,бал)

Голова екзаменаційної комісії 
__________  
       (підпис)	
Одеса – 2021

ЗМІСТ

ВСТУП……………………………………………………………………………….3
РОЗДІЛ 1. ТЕОРЕТИКО-МЕТОЛОГІЧНІ ОСНОВИ ДОСЛІДЖЕННЯ…...7
1.1. Визначення основних понять дослідження……………………………………7
1.2. Проблеми генезу живопису в історії культури та історії філософії…….….12
1.3. Історія виникненя арт-терапії живопису……………………………………..19
1.4. Методологія дослідження……………………………………………………..24
Висновки до першого розділу…………………………………………………..…26
РОЗДІЛ 2. ТРАНСФОРМАЦІЯ СВІТОГЛЯДУ ЗА ДОПОМОГОЮ ЖИВОПИСУ У ФІЛОСОФСЬКІЙ АРТ-ТЕРАПІЇ…………………………..27
2.1. Трансформація світогляду живописця та споглядача………………………27
2.2. Цінности творця та споглядача……………………………………………….38
2.3. Когнітивна та креативна арт-терапія живописом………………………....…44
Висновки до другого розділу………………………………….…………………..50
РОЗДІЛ 3. ОСНОВНІ МЕТОДИ ТА МЕТОДИКИ РОБОТИ З ЛЮДИНОЮ В ПРОЦЕСІ КОНСУЛЬТУВАННЯ З МЕТОЮ ТРАНСФОРМАЦІЇ СВІТОГЛЯДУ……………………………………………………..…………….53
3.1. Ізотерапія, її сутність та зміст в процесі роботи з людиною…….……….53
3.2. Розвиток світогляду людини за допомогою логотерапії В. Франкла…...56
Висновки до третього розділу………………………………………………….62
ВИСНОВКИ…………………………………………………………..………..64
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ……………………………………68

ВСТУП

Актуальність проблеми обумовлена інтересом сучасного суспільства до філософії і засобів арт-терапії, як інструментами, які сприяють трансформації особистості. В сучасному постіндустріальному суспільстві все менше і менше місця та часу залишається для почуттів, переживань, емоцій людини. Все менше часу та інструментів для самопізнання і самоідентифікації. Як наслідок, незадоволеність своїм життям, собою, своїм місцем в світі. У цих пошуках усе більше людей звертаються до засобів арт-терапії.
 Але важко зробити акт самопізнання та самоідентифікації, якщо ти проживаєш у світі, де основна маса людей – це суспільство споживачів, на вибір яких впливають телебачення, інтернет тощо, і вибір врешті-решт зроблено за тебе. Можливості та нескінченна кількість варіантів вибору роблять його більш складним та висувають потребу у конкретнішому його осмисленні.
 В сучасному суспільстві людина зациклена на самореалізації. Негідність самореалізації – це зацикленість на перманентності життєвого вибору, такий «пошук себе», коли людина змінює професії, родини, ніде не відчуваючи себе собою, а відтак бере участь у чужих життєвих проєктах, втрачаючи відповідальність. І врешті-решт втрачає самого себе, свою індивідуальність, не живе, а існує. 
Трансформування світогляду сучасної людини може змінити цей негативний сценарій, принципово змінивши життя людини, може і покликаний наповнити її новими сенсами, цінностями, емоціями. Трансформування світогляду від особистностного до філософського є закономірним результатом філософської арт-терапії. 
Гіпотеза дослідження. Людина з буденним світоглядом вільного вибору фактично не має, її вибір детермінований, мета проявляється у задоволенні базових цінностей. Людина з особистісним світоглядом здійснює вибір у бік влади або у бік пізнання і творчості, відповідно самореалізація проявляється у реалізації свого потенціалу у цих сферах, а людина з філософським світоглядом здійснює вибір справжній вільний, в напрямку Любові і Свободи, самореалізація  постає самореалізацією творчості та творчістю як реалізацією себе. 
Мета даної роботи полягає в аналізі проблеми трансформування світогляду людини за допомогою живопису у  філософській арт-терапії.
Реалізація поставленої мети зумовила необхідність розв’язання таких дослідницьких завдань: 
•	усвідомити проблему еволюціонування живопису в історії культури та історії філософії
•	простежити ґенезу проблеми трансформації світогляду людини в історії філософії живопису;
•	з’ясувати місце проблеми трансформації світогляду людини в філософській арт-терапії;
•	визначити методологію дослідження;
•	охарактеризувати філософську арт-терапію та трансформацію світогляду людини;
•	виявити вплив філософської арт-терапії у сучасному живописі на людину;
•	визначити феномен зміни у людини світогляду з особистісного до філософського.
•	проаналізувати методи ізотерапії та логотерапії в процесі консультування людини з метою трансформації світогляду
Об’єктом дослідження є буття людини, арт-терапівтична дія мистецтва.
Предметом дослідження є живопис у філософській арт-терапії як фактор трансформації світогляду.
Методологічну базу дослідження становлять феноменологічний та герменевтичний методи. В контексті усвідомлення трансформації світогляду був застосований метод метаантропології, який передбачає можливість розвитку світогляду від буденного до особистісного і філософського. 
Феноменологічний метод у вигляді феноменологічної конструкції застосовувався при дослідженні феноменів світогляду та філософської арт-терапії.
Метод філософської арт-терапії дає можливість за допомогою філософського художнього твору змінити внутрішній світ та цінності людини.
Біографічний метод використовувався з метою кращого усвідомлення біографії творця і впливу його творів на світогляд людини.
Ступінь наукової розробленості проблеми. Проблема трансформування світогляду за допомогою мистецтва була предметом роздумів таких зарубіжних та українських філософів, як Арістотель, Г. В. Ф. Гегель, Гуссерль, Ф.В.Й. Шеллінг, В Конев, А. Леонтьев, В.Малахов, М. Мамардашвили, Н. Хамітов, С. Крилова, М.Чернишевський та ін. 
Вагомі дослідження цієї проблематики були зроблені психоаналітиками З. Фрейдом, Е. Фроммом та К. Юнгом. Важливі напрацювання зробили психологи Л. Д. Лебедева, А. Л. Копитін, А. С. Вигодський, В. Н. Нікітін.
Наукова новизна дослідження:
- новизною є застосування ізотерапії та логотерапії з метою гармонізування всіх аспектів особистості;
- проаналізовано проблему світогляду та цінностей творця і споглядача живопису з позиції метаантропології; 
- вперше окреслено проблему живопису як засобу філософської арт-терапії;
- здійснено спробу довести, що катарсичні переживання є поштовхом до зміни світогляду та цінностей як у творця, так і у споглядача в живописі.
Теоретична і практична цінність роботи полягає у поглибленні й розширенні розуміння проблеми арт-терапевтичної дії живопису у тому числі як засобу філософської арт-терапії. Основні положення магістерської роботи та напрацьовані методологічні підходи можуть бути використані для подальшої науково-теоретичної розробки окресленої проблематики.
Значущість дослідження визначається тим, що його основні положення та результати можуть бути використані у процесі розробки навчальних програм з курсів арт-терапії та філософської арт-терапії тощо. Також результати третього розділу можуть бути застосовані у практичній роботі з метою гармонії всіх аспектів особистості у контексті самореалізації.
Апробація роботи. Основні ідеї роботи були апробовані на методологічних семінарах кафедри, круглих столах, на щорічній студентській звітній науково-практичній конференції «ОСВІТА ТА НАУКА-2021» в НПУ ім. Драгоманова (Національний педагогічний університет імені М.П. Драгоманова, м. Київ, 8 квітня 2021 року).  V Всеукраїнській науково-практичній конференції «Екзистенціальні проблеми сучасної людини», (Національний педагогічний університет імені М.П. Драгоманова, м. Київ, 15 червня 2021 року). Всеукраїнська конференція студентів та аспірантів – ХХІІ наукові читання пам’яті Георгія Флоровського. Одеса, 25 жовтня 2021 року.
Структура роботи. Дослідження складається зі вступу, трьох розділів, дев’яти підрозділів, висновків до розділів, загальних висновків, списку використаної літератури. Всього  в роботі 78 сторінок.

ВИСНОВКИ 
Особливості проблеми живопису у арт-терапії  фактора трансформації безпосередньо пов’язані з дослідженням специфіки філософського мистецтва та арт-терапії у суспільстві, та в контексті динаміки світових тенденцій особистісно-суспільних взаємовпливів, історії культури та історії філософії. 
Проблема живопису змінювалася зі світовими тенденціями особистісно-суспільних взаємовпливів. Особливістю живопису є її вписанність  та відповідність культурі, історії та філософії. Живопис змінювався з течіею часу та вбирав в себе , та відображав в собі зміни як в культурі, так і в філософії. При цьому живопис, здатний бути першим з усіх сфер культури, що відображає суть змін, що відбуваються. 
З давна була помічена цілюща та трансформуюча дія мистецтва на людину. Слідом за Платоном і Піфагором Аристотель розвинув уявлення про вплив мистецтва на людину в доктрині катарсису, який очищує та трансформує людину. З дією катарсису корелює стан інсайту, що актуалізує особистість і звільняє її від травм та комплексів. Спостереження за цілющим впливом мистецтва призвели до появи арт-терапії. А спостереження за цілющім і транформуючим впливом катарсису, інсайту та екзистенційними кризами зробили можливою появу філософської арт-терапії.
Трансформація світогляду живописця та споглядача можлива за умов значущіх змін у особистості, причинами таких змін можуть бути різні фактори, як внутрішні, так і зовнішні, також, найчастіше ці причини діють в сукупності. Зовнішні фактори можуть бути історичні, соціальні, культурні, а також найближче середовище особистості. Внутрішні фактори різняться в залежності від особистості. Так митець має нести своїм твором естетичну цінність, що робить його більш відповідальним за ці процеси. Крім естетичної цінності, творіння живописця несуть в собі і цінності творця і розкривають його світогляд. Залежно від зрілості та цілісності особистості художника, від його світогляду та цінностей, залежить і цінність та наповненість його картини. Цінність як живописна, художня так і естетична. Також має вплив на глибину та результат послідовністі творець-твір-споглядач. Так в залжності чи має творець незрілий світогляд, чи буденний, чи особистісний, чи філософський світогляд, його творчість може по-різномі вплинути на споглядача. Також цей вплив залежить від здатності споглядача бачити, читати, бути пронизаним світоглядними цінностями твору митця. Більш глибшомі відчуттю цінностей, що несе у собі творіння митца споглядачу може допомогти художне світосприйняття, художній світогляд. 
Трансформуючим фактором для світогляду є афективні стани, стани надємоційні. Коли людина заглиблюється у почуття, у підсвідомість. Це можуть бути катарсичні стани, переживання інсайту тощо. 
Спільна обов'язкова особливість для трансформації через витвір мистецтва є стан афекту, сильне сенсорне враження, катарсис.
 Якщо казати про роль глядача, то вона двояка. Він, по-перше, виступає учасником художнього твору (діючим суб'єктом) і, по-друге, перекладачем (споглядаючи і аналізуючи предмет). Отже глядач вирішує суперечності між Учасником і Перекладачем, набуває нову якість бути Глядачем і виходити за рамки художньої реальності в реальність життя. Де проблему життя можна вирішити за один день афектної діяльності.
Зміни і трансформації можливі також з арт-терапією. Бо навіть для  зображення чогось потрібна координація багатьох психічних функцій, сенсорно-моторна координація, координація міжполушарних взаімодій. Фрейд писав, що внутрішнє «я» людини візуально проявляеться при зображені. Юнг відзначив важливість для людини використання особистих і універсальних символів. Так переживання сублімуються у творчість. Процесс є важливішим за результат творчості. Остання думка наперед важлива для креативної арт-терапії. Когнитивна арт-терапія більшу увагу приділяє процесу творчості, та аналізу результатів, або навить роботі з готовими творами.
Здатність людини змінюватися - є його природною даністю. Здатність змінюватися зсередини, змінити свої погляди і установки може допомогти людині якісно змінити своє життя, якісно її поліпшити. Крім того, існують фактори, які допомагають людині трансформуватися, та зцілитися. Здавна було відомо, що мистецтво лікує, сприяє перетворенню. Зцілющий вплив та здатність до трансформівання на людину має пошук внутрішньої свободи та сенсу існування. 
Розглядаючи методику ізо-терапії та логотерапії В. Франкла, як основні методи процесу консультування з метою трансформації світогляду себе, ми приходимо до наступних висновків.  
Метод ізотерапії, як провідний метод арт-терапії працює з підсвідомістю людини і може ставити собі за мету зробити підсвідомі процеси свідомими, тим самим даючи можливість свідомо працювати з цими процесами. Таким чином можемо казати, шо метод ізотерапії дає можливість працювати над бажаною трансформацією світогляду.
З огляду на особливість підсвідомого, яке не має поділу переживань за часом, стає можливим працювати з підсвідомими процесами різної давнини, що значно розширює можливості роботи з тривожними аспектами людини.
Також стає очевидним необхідність використання ізо-терапії, як допоміжного методу з іншими методи консультування людини, задля підвищення ефективності роботи та можливих результатів впливу терапії.
Логотерапія В. Франкла, як метод, може бути дуже ефективним в пошуку сенсу життя людиною.  
Логотерапія, як основна стратегія прагнення до пошуку і реалізації сенсу життя є ефективною у практиці усіх вимірах людського буття: буденного, граничного та метаграничного й відповідно з носіями буденного, особистісного і філософського світогляду.
Крім того, логотерапія В. Франкла, допомагає знайти внутрішню свободу, стати більш відповідальним, а терапія допомагає гармонійно розкрити
людські можливості в контексті самореалізації особистості, що особливо важливо в сучасних умовах, коли людина не розуміє які в нєї життєві орієнтири, які цінності він має, ким він є в цьому світі. Логотерапія В. Франкла доводить, що цілісна або конструктивна самореалізаціяє людини є наслідком  
життевизначальних цінностей і цілісного світогляду.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ

1. Адлер А. Виховання дітей // Виховання дітей. Взаємодія статей / А. Адлер. - Ростов-на-Дону: Фенікс, 1998.- 448 с. 
2. Бахтін М.М. Естетика словесної творчості. Мистецтво, 1979. С. 424
3. Бердяєв Н. Філософія творчості, культури і мистецтва М.: Мистецтво, 1994. 543 c.
https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1002/imhj.21504
4. Бранський В.П. Мистецтсво і філософія. Санкт- Петербург 1999. С 89
5. Бурно М.Є. Терапія творчого самовираження. – М.: Медіцина, 1989. –    303 с.
6. Бурно М.Є. Терапія творчого самовираження. 3-е від. – М.: Академський проект, 2006. – 432 с.
7. Виготський Л.С. Психологія мистецтва. / Видання «Мистецтво», Москва. 1968 С. 232-233
8. Вигодський Л.С. «Психологія мистецтва»./ Видавництво «Мистецтво». Москва. 1986 C. 345-347
9. Волкова Є.В. Трагічний парадокс Варлама Шаламова. — М.: Республіка, 1998. — 176 с.
10. Голубович І.В. Основи теоретичної біографістики. – Одеса: Акваторія, 2015. – 124 с.
11. Гренвальд И.Э. Інститут підвищення кваліфікації та перепідготовки Міжнародної академії психологічних наук / Основні методики арт-терапії. 2015. URL:
http://psy-metod.ru/referatyi/bazovyie-tehniki-art-terapii
12. Грищенко Я.С. Герменевтика як мистецтво інтерпретації. URL:
http://www.kamts1.kpi.ua/ru/node/1017
13. Доброштан, В.M. Мистецтво і світогляд: монографія / В.M. Доброштан. – SPb.: ФГБУВО «SPbGUPTD», 2018. – 83 с. 
14. Єфремова Т.Ф. Тлумачний словник Єфремова. 2000.  URL-адреса:
http://rus-yaz.niv.ru/doc/dictionary-efremova/index-204.htm#204
15. Інститут статистики та економічних досліджень (INSEE) Франції, «пластичні художники» (категорія 35-31)  Йric Clйron. Employment in the cultural sector. 2005   URL:
https://www.cairn-int.info/article-E_CULC_077_0001--employment-in-the-cultural-sector-in.htm
16. Комісарова Л.М., Костіна Є. П. Візуальні засоби в музичному вихованні дошкільнят. — М., 1986. С.155
17. Кончаловський А.С. Від чорного квадрата - до чорної діри. URL:
https://www.bbc.com/russian/blogs/2014/12/141208_blog_konchalovsky_art_market_article
18. Копитіна А.И. Арт-терапія – нові горизонти / Ред. – М.:Когіто-Центр. Київ. 2006. С. 186-187 с. 
19. Копитін А.І. Свистовська Є.Е. Методи арт-терапії, що застосовуються при роботі з дітьми та підлітками: огляд сучасних публікацій - Журнал практичної психології та психоаналізу.   №4 2007
20. Копитін А.І.  Сучасна клінічна арт-терапія.  / Москва. 2015. С. 346-348
21. Копитін А.І. Теорія і практика арт-терапії / А.І. Копитін. – СПб.: Пітер, С.. 2010. –336
URL:
 http://refleader.ru/jgernaatymer.html
22. Копитін А.І. Використання деяких клініко-психологічних методик диференціальної діагностики депресивних станів / Журнал неврології та психіатрії. – 1990. – Т. 90, No 4. С. 95-99.
23. Копитін А. І. Основій арт-терапія. – СПб.: Лань, 1999. – 256 с.
24. Копитін А.І. Робота з психіатричними хворими на базі денного стаціонару психоневрологічного диспансеру // Практикум з арт-терапії / ред. – СПб.: Пітер, 2001. – С. 265-297.
25. Копитін А.І. Теорія і практика арт-терапії. – СПб.: Пітер, 2002. – 368 с.
26. Копитін А.І. Посібник з групової арт-терапії. – СПб.: Промова, 2003. – 320 с.
27. Копитін А.І. Системна арт-терапія: теоретичне обґрунтування, методика застосування, лікувально-реабілітаційний та дестигматизуюча дія. Здобуття за ступенем доктора медичних наук. Наук. – СПб, 2010.
28. Копитін А.І. Арт-терапія психічних розладів. – СПб.: Промова, 2011. – 368 с.
29. Крилова С., Хамітов Н. Психологія красивої жінки  / С. Крилова Н. Хамітов. – Х., М.: АСТ. – С. 182. 
30. Кисельова М.В. Арт-терапія в роботі з дітьми: Посібник для дитячих психологів, педагогів, лікарів та фахівців, що працюють з дітьми / М.В. Кисельова. –СПБ.: промова, 2007. С.160 
31. Кубанов І. Краєвиди чуттєвості: варіації та імпровізації. Київ. 1999. С. 192
32. Лотман Ю.M. Всередині мислячих світів: людина – текст – семіосфера –історія. – Тарту: Видавництво ТГУ, 1999. – 447 с.
33. Лотман Ю.M. Статті про семіотику культури і мистецтва. – СПб.: Академічний проект, 2002. – 542 с.
34. Максим К. К. Чортополох. Філософія живопису /ТОВ «Видавництво ACT», 2016, 586 с.
35. Малахов В. Етика: Курс лекцій. 2 вид. К.: Либідь, 2000. 384 с. 
36. Мамардашвіллі М. К. Форми та зміст мислення (До критики гегелівського навчання про форми пізнання). М.: Вища. шк. , 1968. С.18 
37. Маслоу А. Ієрархія фундаментальних потреб / Теорії особистості в західноєвропейській та американській психології. – Самара: Видавництво «БАГРАХ», 1996. с.233
38. Маслоу А. Психологія буття. – М.: Рефл-бук, Ваклер, 1997.  стор. 59
39. Медведєва Є.А. Арт-педагогіка та арт-терапія в спеціальній освіті: Підр. / Є. А. Медведєва та ін. - М.: Академіка, 2001. C.248
40. Нікітін В.М. Арт-терапія - Підручник. 2014. С. 326
41. Нікольська І.M. Арт-терапія – терапія образотворчого мистецтва // Підручник "Дитяча психіатрія"  / ред. М.: Когіто-Центр, 2006. С. 255.
42. Платон Горій. Апологія Сократа. Твори в 4 т. М.: Думка, 1990. Т.1. 863 с. 
43. Позднов М.М. Вчення Аристотеля про катарсис: витоки та рецепція. C. 764
44. Поліщук О. С. Колективна дія: соціальне пізнання і практика (досвід філософської концептуалізації): монографія. Тернопіль: ТОВ «Терно-граф», 2015. 400 с.
45. Розаль М., Тернер-Шиклер Л., Юрт Д. Арт-терапія підлітками з надмірною вагою: расові, культурні та психотерапевтичні проблеми // Арт-терапія – нові горизонти / Ред. М.: Когіто-Центр, 2006. С. 125–141.
46. Тарасов А.М. Аналітика соціально-культурної трансформації / Аналітика культурології. 2012. No 24. С. 65-73. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/journal/new-number/item/876-9.html.
47. Тарасов А.М. Визначення культури пізнього еллінізму як соціокультурної трансформації: філософський аналіз / У світі наукових відкриттів. Красноярськ: Научно-інноваційний центр, 2013. No 1.3 (37) (Гуманітарні та соціальні науки). С. 276-293.
48. Тарасов А.М. Категоричний-концептуальний апарат аналітики соціально-культурної трансформації / Історичні, філософські, політико-правові науки, культурологія та художня критика. Питання теорії і практики. Тамбов, 2012. Том. No 1 (15). Ч. 1. С. 189-191. 
49. Тарасов А.М. Концепція «культур-системи» в аспекті аналітики соціально-культурних перетворень в континуумі європейської культури / Фундаментальні дослідження. 2013. No 4 (частина 1). С. 190-193. 
50. Тарасов А.М. Прояви футурологів як культурно філософської основи соціально-культурної трансформації в континуумі європейської культури / Сучасні проблеми науки і освіти. 2013. No 1; [Електронний ресурс] URL: 
www.science- education.ru/107-8330 
51. Тарасов А.М. Масова культура як одне з витоків постмодерністського типу художньої культури / Людина і всесвіт. Санкт-Петербург, 2007. No 8. С. 98-107. 
52. Тарасов А.Н. Н. Н.А. Бердяєв про роль мистецтва у відображенні процесу соціально-культурної трансформації / Сучасні проблеми науки і освіти. 2011. No 6; [Електронний ресурс] URL-адреса: 
www.science-education.ru/100-5171. (дата доступу: 01.11.2013). 
53. Тарасов А.М. Періоди соціокультурних перетворень в континуумі європейської культури / Історичні, філософські, політичні та правові науки, культурологія та художня критика. Питання теорії і практики. Тамбов, 2012. Том. No 10 (25). Ч. 1. С. 185-192. 
54. Тарасов А.М. Плюралізм як характеристика соціокультурних перетворень в континуумі європейської культури: філософський аналіз / Альманах сучасної науки і освіти. 2013. No 9. С. 173-175. 
55. Тарасов А.М. Пост структуралізм як філософська основа постмодерністського типу художньої культури / Новини Російського державного педагогічного університету ім. Санкт-Петербург, 2008. No 74-1. С. 478- 483. 
56. Тарасов А.Н. Руська філософія вт. підлога. XIX – нах. XX в. о культурі авангардних проявів соціально-культурної трансформації / Європейський журнал соціальних наук. Москва, 2011. Том. No 11 (14). С. 35-43. 
57. Тарасов А.М. Синергетичний підхід до аналітики соціокультурних перетворень в континуумі європейської культури / Фундаментальні дослідження. 2013. No 6 (частина 1). С. 212-215. 
58. Тарасов А.М. Сутність поняття «соціокультурна трансформація» / Історичні, філософські, політико-правові науки, культурологія та художня критика. Питання теорії і практики. Тамбов, 2011. Том. No 7 (13). Ч. II. С. 211- 213. 
59. Тарасов А.М. Теоретико-методологічні аспекти аналітики соціально-культурної трансформації / Історичні, філософські, політико-правові науки, культурологія та художня критика. Питання теорії і практики. Тамбов, 2011. Том. No 8 (14). Ч. II. С. 204-206. 
60. Тарасов А.М. Теорія деконструкції як філософсько-теоретична основа естетики постмодернізму / Філософія і суспільство. Москва, 2009. No 1 (53). С. 174-187. 
61. Тарасов А.М. Феномен «прекрасного» в художній культурі постмодернізму: культурологічний аналіз: автореф. diss. ... Кандидат. Філос. Наук. Тамбов, 2010. 23 с. 
62. Тарасов А.М. Феномен «прекрасного» в художній культурі постмодернізму: культурний аналіз: дисертація кандидатських філософських наук. Липецьк, 2010. 160 с. 
63. Тарасов А.Н. Філософські істоки художньої культурного постмодернізму: постфрейдізм / Вісник Тамбовський університет. Пан. Гуманітарний. Тамбов, 2007. Том. 12 (56). С. 59-63. 
64. Тарасов А.М. Філософський аналіз розвитку релігії в континуумі європейської культури в періоди соціально-культурної трансформації / Сучасні проблеми науки і освіти. 2012. No 5; [Електронний ресурс] URL-адреса: http://www.science-education.ru/105- 6939. (дата доступу: 01.11.2013). 
65. Тарасов А.М. Економічна культура суспільства в умовах сучасної соціокультурної трансформації євроатлантичної цивілізації: філософський аспект / Фундаментальні дослідження. 2012. No 9 (частина 1). С. 182-185. 
66. Тарасов А.М. Філософські знання в умовах соціально-культурної трансформації (на прикладі еллінізму) / Аналітика культура. - Тамбов. 2012. No 88. С. 166-169. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/journal/archive/item/799-9.html. Державний рег. 0421200022/0009. 
67. Тарасов А.М. Вплив соціокультурної трансформації на зміну істотних меж мистецтва / Аналітика культурології. - Тамбов. 2011. No 21. С. 193- 197. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/journal/archive/item/756-31.html. Державний рег. 0421100022/0105. 
68. Тарасов А.М. Аспекти оцінки стану сучасної культури країн євроатлантичної цивілізації / Аналітика культурології. Тамбов. 2011. No 21. С. 190- 192. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/journal/archive/item/755-32.html. Державний рег. 0420900022/0104. 
69. Тарасов А.М. Естетична культура суспільства в умовах соціокультурної трансформації (на прикладі маньєризму) // European Social Science Journal. Москва, 2012. Том. No 5 (20). С. 191-199. 
70. Тарасов А.Н. Соціокультурна детермінація художнього культурного постмодернізму / Аналітика культурології\. Тамбов. 2009. No 15. С. 222-225. / [Електронний журнал] URL: 
http://analiculturolog.ru/component/k2/item/320-article_27.html. Державний рег. 0420900022/0143. 
71. Тарасов А.М. Постмодерністська арт-практика: відбувається, перформанс / Аналітика культурології. Тамбов. 2009. No 15. С. 99-101. / [Електронний журнал] URL: 
http://analiculturolog.ru/component/k2/item/361-article_49.html. Державний рег. 0420900022/0134. 
72. Тарасов А.М. Постмодернізм у традиційних поглядах художньої культури: архітектура, література, живопис / Аналітика культура. Тамбов. 2009. No 15. С. 226-230. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/component/k2/item/322- article_28.html. Державний рег. 0420900022/0144. 
73. Тарасов А.Н. Аналітика соцікультурної трансформації / Аналітика Культурології. Тамбов. 2012. No 24. С. 65-73. / [Електронний журнал] URL: http://analiculturolog.ru/journal/new-number/item/876-9.html. 
74. Тарасов А.Н. Філософсько-теорологічна актуалізація «Соціокультурна трансформація» / Аналітика культурології. Тамбов. 2012. No 23. С. 218-221. / [Електронний журнал] URL: 
http://analiculturolog.ru/journal/archive/item/840- 9.html. 
75. Тер Лаак Дж., Бругман Г.M. Велика п'ятірка. Як виміряти індивідуальність людини. – М.: Університет, 2003.
76. Уайт Л. Культурологія // Роботи Л. А. Уайта з культурології (Збірник перекладів). - М., 1996. - С. 162-169.
77. Франкл В. Доктор і душа. СПб.: Ювента, 1997, С.146
78. Франкл В. Людина в пошуках сенсу / В. Франкл. – М.: Прогрес, 1990. – С. 245
79. Франкл В. Людина в пошуках справжнього сенсу. Психолог у концтаборі. Харків: Клуб сімейного дозвілля, 2019. 160 с
80. Хайдеґґер М. Істок художнього творіння. Берлін 1936
81. Хайних Н., Будучи художником: Трансформації статусу художників і скульпторів, Париж, Клінксек, 1996 (реф. 2005), 126 с.
82. Хайкін Р.B. Художне мистецтво очами лікаря. – СПб.: Наука, 1992. – 232 с.
83. Хамітов Н.В., Гармаш Л., Крилова С. Історія філософії. Київ: Наукова думка, 2000. 272 с. 
84. Хамітов Н.В., Крилова С. Філософський словник. Людина і світ. 2-е видання, виправлене і доповнене. – К.: КНТ, 2018. – 394 с.  
85. Хамітов Н.В., Крылова С.А., Розова Т.В., Минева С., Лютый Т.В.;  Словник / Філософська антропологія.  НАН України, Інститут філософії ім.. Г. С. Сковороди, Софійский ун-т ім. К. Охридського. Філос. фак., Нац. пед. ун-т ім. М. П. Драгоманова ; под ред. Назип Виленович Хамитов. – 4-е изд, испр. и доп. – Киев : КНТ, 2017. – 465 с.
86. Хамітов Н.В. Мистецтво як вирішення протиріч життя. Основи філософської арт-терапії. 2021. С. 64-65. 233
87. Хамітов Н. Таємниця чоловічого і жіночого.   C. 176
88. Хамітов Н. Філософія: буття, людина, світ. Від метафізики до метаантропології. - 4-е видання, виправлене і доповнене. – К.: КНТ, 2017. – 268 с.
89. Цимбал А.В., Родіонов А.Р. Сучасні підходи до терапії мистецтвом у реабілітаційній роботі // Вісник психофізіології. – 2014. – № 3. – С. 114-123.
90. Шеллінг Ф.В.Ю. Філософія мистецтва. M.: Mysl,1966.-496p.- S.496.
91. Що таке креативна терапія?. NetinBag. URL:
https://www.netinbag.com/ru/medicine/what-is-creative-therapy.html
92. Ямпольська Анна Володимирівна Феноменальний метод і його межі: від німецької до французької феноменології. Анотація дисертації на здобуття наукового ступеня до 1 курсу філософських наук/ (3-49)
93. Ясперс К. Витоки історії та її ціль// Сенс та призначення історії /. М.: Республіка, 1994. C. 527
94. American Art Therapy Association // Newsletter. – 1998, № 31. – Р. 4.
95. Armstrong, V. G., and Howatson, R. Parent-infant art psychotherapy: a creative dyadic approach to early intervention. Infant Ment. Health J. 2015. 36, 213–222. 
96. Burton, A. Bringing arts-based therapies in from the scientific cold. Lancet Neurol. 8, 784–785. 2009 URL: https://www.thelancet.com/journals/laneur/article/PIIS1474-4422(09)70216-9/fulltext
97. British Association of Art Therapists. What is Art Therapy? 2015. URL:
https://www.baat.org/About-Art-Therapy
98. Birgitta, G. A.  Treatment of depression and/or anxiety–outcomes of a randomised controlled trial of the tree theme method versus regular occupational therapy. 2018 URL:
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2021.686005/full
99. Viktor Frankl on 'Logotherapy' Auschwitz Hardened Theory. URL:
https://www.thecrimson.com/article/1961/8/3/viktor-frankl-on-logotherapy-pa-survivor/
100. Craig, J., and Baron-Cohen, S. Creativity and imagination in autism and Asperger syndrome. 1999. J. Autism Dev. Disord. 29, 319–326  URL:
https://link.springer.com/article/10.1023/A:1022163403479
101. Deshmukh, S. R.  Art therapy for people with dementia. 2018 URL:
https://www.cochranelibrary.com/cdsr/doi/10.1002/14651858.CD011073.pub2/full
103. Dr. Bruce Moon “Art Therapy in Action” 2007 URL:
www.americanarttherapyassociation.org
103. Emery, M. J. Art therapy as an intervention for Autism. Art Ther. Assoc. 2004. 21, 143–147. URL:
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2021.686005/full#B24
104. Freud S. Introductory Lectures on Psycho-Analysis.  1917. C. 90.  
105. Faller, H., and Schmidt,. Prognostic value of depressive coping and depression in survival of lung cancer patients. Psychooncology 13, С. 359–363. URL:
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2021.686005/full#B26
106. Heymann, P. Early detection of Alzheimer’s disease based on the patient’s creative drawing process: first results with a novel neuropsychological testing method. J. Alzheimers. 2018 URL:
https://content.iospress.com/articles/journal-of-alzheimers-disease/jad170946
107. Jingxuan Hu. Art Therapy: A Complementary Treatment for Mental Disorders - Front. Psychol. 2021  URL:
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2021.686005/full
108. Malchiodi, C. Art Therapy and Health Care. New York, NY 2013  URL:
https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fpsyg.2021.686005/full#B50
109. Mirabella, G. Is art therapy a reliable tool for rehabilitating people suffering from brain/mental diseases? J. Altern. Complement. 2015 Med. 21, 196–199. URL:
https://www.liebertpub.com/doi/abs/10.1089/acm.2014.0374
110. Rob G. The art of healing and healing in art therapy. 2015 URL:
 https://psychology.org.au/inpsych/2015/june/gray
111. Steinbauer, M., and Taucher, J. Paintings and their progress by psychiatric inpatients within the concept of integrative art therapy. 2001 Wien. Med. Wochenschr. 151, 375–379. URL:
https://europepmc.org/article/med/11603208
112. Steinbauer, M., and Taucher, J. Paintings and their progress by psychiatric inpatients within the concept of integrative art therapy. 2001 Wien. Med. Wochenschr. 151, 375–379. URL:
https://europepmc.org/article/med/11603208
113. Tarasov A.M. Analysis of development of science in the continuum of European culture during periods of social and cultural transformations: the philosophical aspect // Applied and Fundamental Studies: Proceedings of the 1st International Academic Conference. Vol. 2. October 27-28, 2012, St. Louis, USA. Publishing House «Science & Innovation Center», 2012. Р. 303-308.